Кулата

Ку̀лата, понякога също и нечленувано Кула, е село в Югозападна България, област Благоевград, община Петрич. В миналото е наричано Петричка Кула, за да се различава от близкото село Кула, наричано Сярска Кула (днес Палеокастро, Гърция).

География
Селото се намира в Санданско-Петричката котловина на левия бряг на река Струма и е най-близкото населено място разположено до точката на пресичане на границата между България и Гърция от пътя София - Солун (Европейски път E79), както и крайна точка на Републикански път I-1 и автомагистрала „Струма“. Поради това в него е разположена Митница Кулата (Териториално митническо управление) - митническо учреждение от 3-то ниво, на чието подчинение са също така митнически пункт Златарево и
митническо бюро Петрич. Там се намира и ГКПП Кулата-Промахон.

В землището на селото се намира защитената местност Карталец, в която се опазват растителените видове Подуточашково клинавче/Мехуресточашков клин (Astragalus physocalyx Fisch.) и Съчленен коринефорус (Corynephorus Divaricatus) и тяхното местообитание.

История 
Днешното село Кулата е наследник на старо средновековно селище. През 1958 година в двора на училището са разкрити основите на триконхална средновековна църква, чието функциониране се отнася към X-XII век. Освен това, около старинния храм са разкрити и няколко погребения, обхващащи периода от X до XIX век. Може да се предположи, че селището, на което са принадлежали въпросните църква и некропол и чието име е неизвестно, е било свързано с охраната на близкия Рупелски проход.

През XIX век Кулата е малко българско чифликчийско селище, числящо се към Демирхисарска кааза. През 30-те години на века френският геолог Ами Буе преминава през селото и го описва така:

В „Етнография на вилаетите Адрианопол, Монастир и Салоника“, издадена в Константинопол в 1878 година и отразяваща статистиката на мъжкото население от 1873 година, Кула (Koula) е посочено като село с 20 домакинства, като жителите му са 65 българи.

В 1891 година Георги Стрезов пише за селото:

Според статистиката на Васил Кънчов („Македония. Етнография и статистика“) от 1900 година Кула брои 110 жители, всички българи-християни.

Според статистиката на секретаря на Българската екзархия Димитър Мишев („La Macédoine et sa Population Chrétienne“) в 1905 година селото вече се числи към Мелнишка кааза. Християнското население на Кулата (Koulata) се състои от 96 българи екзархисти.

При избухването на Балканската война през 1912 година един жител на селото е доброволец в Македоно-одринското опълчение.

През октомври 1925 година по време на гръцко-българския пограничен конфликт, известен като Петрички инцидент, село Кулата е окупирано от гръцката армия.

През 2015 година на изборите в Кулата за кмет е избран Димитър Дамянов.

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Обществени институции 
 Кметство
 Основно училище „Св. св. Кирил и Методий“
 Читалище „Гоце Делчев“
 Православен храм „Св. Атанасий“

Личности 
Родени в Кулата
  Александър Манолев (р. 1976), български политик, заместник-министър
  Димитър Панделиев (1927 – 1995), български драматург и писател
  Емил Рупел (р. 1939), български писател
  Любен Пехливанов (р. 1943), български офицер, генерал-лейтенант
  Никола Антонов, македоно-одрински опълченец, 25-годишен, учител, педагогическо образование, четата на Таско Спасов, възможно е и да е от Сярска Кула
  Лия (р. 1970), българска попфолк певица
Свързани с Кулата
  Георги Бърдаров (р. 1973), български географ и писател
  Станко Йовчев (р. 1988), български футболист, по произход от Кулата
  Димитър Башлиев (роден неизв. - 1925 г.), селски войвода на ВМРО. Селската чета на Кулата с войвода Димитър Башлиев е сформирана през 1919 г. 
  Евтим Георгиев Евтимов (Тимльо), селски войвода на ВМРО в Кулата след смъртта на войводата Димитър Башлиев през 1925 г. По време на Петричкия инцидент четата на Тимльо участва успешно в отбраната на Петрич срещу редовната гръцка армия.

Литература 
 „История на с. Кулата“. Съставители: Башлиев, Димитър и Колектив. София. 2012, 516 стр.
 „История на село Кулата и на рода Евтимови“, автор Никола Христов Евтимов, Издателски комплекс – УНСС, София, 2014, 160 стр.

Външни препратки 
 Бърдаров, Георги. „Дядо. За дядо Георги, за всички незабравени райковски душички, за всички бежанци, чийто сърца остават разделени между тоя и оня свят, но никога у дома!“, 2013.

Бележки 

Села в област Благоевград
Населени места в община Петрич