Sans

Sanserne sørger for at vi får indtryk fra omverdenen. De syv sanser er synet, hørelsen, smagen, lugtesansen, kropsans, balancesansen og følesansen.

Alle levende organismers sanser gør dem følsomme overfor deres omgivelser, f.eks. forandringer i lys, lyd og kemisk opbygning. Følsomheden gør, at organismerne kan reagere og øge deres chancer for at overleve.

Definition af sans 

Sanserne hører videnskabeligt under fysiologien og klinisk under neurologien. Der er udbredt enighed blandt fysiologer om at mennsket har fem sanser

Neurologer taler i klinisk patologisk sammenhæng om ni sanser.  Andre dyrearter kan have andre sanser, se nedenfor.

Den videnskabelige definition af en sans er: "Et system som består af en sansecelle eller en gruppe af sanseceller som giver respons på en bestemt fysisk type energi og som svarer til et bestemt område (eller en gruppe af områder) i hjernen, hvor signalerne bliver modtaget og fortolket". Der er generelt enighed om denne definition blandt lægerne.

Nogle mener at mennesker også har sans for fx
 retfærdighed
 etik
 æstetik
 moral
Det har intet med fysiologi at gøre, men med psykologi.

Der skelnes imellem sansning og perception. Perception er behandling af sansedata på et højere niveau.

Liste af sanser i organismer 

 Synssansen (elektromagnetisk stråling på nethinden).
 Høresansen (mekaniske vibrationer i luften rammer det indre øre).
 Smagssansen (neurokemisk reaktion på tungen)
 Lugtesansen (neurokemisk reaktion i næsen)
 Følesansen som kan underopdeles i nedenstående modaliteter:
Balancesansen (væske i øret som måler din balance)
Kropsansen (viden om feks om din mund er lukket eller åbnet)
Tactition er evnen til at opfatte tryk.
Thermoception er evnen til at opfatte varme og fraværet af varme = (kulde).
Nociception er evnen til at opfatte smerte.
Equilibrioception eller de Vestibulare sanser er evnen til at opfatte balance. Er fysisk lokaliseret i ørerne og giver information om hovedets bevægelser.
Proprioception eller Kinæstese er opfattelse af kroppens og kropsdelenes placering i rummet (eks. er din pegefinger strakt eller bøjet nu).

Næsten alle sanser kan underopdeles, men grundlæggende er der fem sanser, med underopdelinger.  Visse smertekvaliteter opstår også som kemisk medierede og derfor er smag og lugt ikke de eneste kemiske sanser.

Sanser, andre dyrearter 
 Elektroception (eller "elektroreception") – Mange dyr som f.eks. næbdyret, hajer og maller er følsomme og har derfor en sans for elektriske felter. Denne sans kan anvendes til at finde byttedyr.
 Magnetoception (eller "magnetoreception") er evnen til at opfatte fluktuationer i magnetfelter og er observeret hos fugle. Det er et ikke særlig forstået fænomen .
 Ekkolokalisering er evnen til at orientere sig i rummet vha. lyd (græsk: echo, lyd), dvs. bruge lyden som "ekkolod" eller sonar. Flagermus og tandhvaler har denne sans.

Se også 
 Klarsyn
 Transducer
 Sensor
 Psykofysik
 Kranienerver
 Synæstesi

Eksterne henvisninger 
 Fænomenalt god, pædagogisk, interaktiv og populært orienteret: Tutis Vilis: Sensory Physiology Transformations for Perception and Action, bu  bu1  (opleves bedst i en webbrowser med Flash-plug-in, men kan også downloades som PDF-fil)
 Extra Sensory Perceptions. Aristotle missed the mark when he named only five. Harvard Medical School 
 Cognition and Perception Links 
 2004-05-14, Sciencedaily: Following Earth's Magnetic Field: Chemical Reaction In Birds Provides Sense Of Direction During Migratory Flights Citat: "...Migratory birds have long been known to possess a magnetic compass that helps them find the correct direction during their migratory flights...Now, our study points to what we need to look for a molecular substrate for certain chemical reactions. That is, we can rule out magnetic materials in birds’ beaks and elsewhere..."
 24 November, 2004, BBC News: Pigeons 'sense magnetic field' Citat: "...The pigeons probably use tiny magnetic particles in their beaks to sense our planet's magnetic field, scientists say..."

Noter