alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Robert Stevenson (ingeniør)

Robert Stevenson (født 8. juni 1772, død 12. juli 1850) var en skotsk ingeniør og opfinder. Han konstruerede blandt andet fyrtårne med blinkende lanterner.

Forfatteren Robert Louis Stevenson var Robert Stevensons sønnesøn.

Opfindere fra Storbritannien
Ingeniører fra Storbritannien
Personer fra Skotland
Briter i 1700-tallet
Briter i 1800-tallet
Personer fra Glasgow
Nikolaus August Otto

Nikolaus August Otto (født 14. juni 1832, død 26. januar 1891) var en tysk ingeniør som opfandt 4-takts forbrændingsmotoren, det første alternativ til dampmaskinen. Ottos motor muliggjorde konstruktion af automobiler, motorbåde, motorcykler og fly.

Opfindere fra Tyskland
Tetrapoder

Tetrapoder (græsk tetrapoda) er en delgruppe af hvirveldyrene. Den omfatter de hvirveldyr der stammer fra former der oprindeligt havde tilpasset sig livet på land ved at udvikle fire lemmer og lunger. Dette inkluderer således også slanger (krybdyr) og hvaler (pattedyr), selv om de ikke har fire lemmer længere. 

Tetrapoderne underdeles traditionelt i følgende klasser: 
 Padder eller amfibier: Frøer og tudser (Anura), frøer, tudser, salamandere...
 Krybdyr eller reptiler: firben, slange, skildpadde, krokodiller...
 Fugle. 
 Pattedyr. 

De sidste tre klasser regnes til Amniota (Amnioter), som refererer til den ekstra fosterhinde (Amnion), som oprindeligt gjorde det muligt at lægge æg på land, og som hos pattedyr indgår i livmoderen.

Kladistisk taksonomi 
Der er for nylig opstået et ønske om at komme af med den traditionelle klassificering og i stedet opdele tetrapoderne i grupper der inkluderer alle efterkommere af en bestemt forfader, uden at nogle ekskluderes. Et eksempel er at reptiler nu anses for også at omfatte fugle, selv om disse traditionelt blev henført til deres egen klasse. 

I følge

 
bør klassificeringen derfor være således: 

 Tetrapoder Tetrapoda
 Amphibia (Padder: Frøer og tudser (Anura), salamandre, Caecilians...)
 Anthracosauria uddød
 Amniota (Amnioter: Dyr med amnion (en ekstra fosterhinde)) 
 Reptilia (Krybdyr (skildpadder, firben, slanger, krokodille, dinosaurer) og inklusiv fugle...)
 Synapsida, (pattedyrlignende krybdyr) (Mammalia, Mammaliaformes Pattedyr: hund, menneske, kat...)

Kilder/henvisninger 

Hvirveldyr
Krebsdyr

Krebsdyr er et dyr og hører under leddyrene:

Ifølge Tree of Life web project: Crustacea; Crabs, lobsters, shrimp, barnacles, sow bugs, etc.  og  Tree of Life web project: Malacostraca  og Tree of Life web project: Decapoda  er der følgende gruppering:

 Krebsdyr Crustaceae
 Klasse Gællefødder Branchiopoda (dafnie...)
 Orden Anostraca ferejer (Saltsøkrebs, (forårsfereje vårkrebs Eubranchipus grubii)...)
 Orden Notostraca Damrokker (Triops, Lepidurus, Forårsdamrokke, Efterårsdamrokke...)
 Vandlopper Copepoda (cyclops...)
 Thecostraca
 Rankefødder Cirripedia (rur, balaner...)
 Klasse Storkrebs Malacostraca ( Tibenede krebsdyr, krabber, troldkrabbe, strandkrabbe, hummer, hestereje, krill, tanglus, vandbænkebider, Bænkebider, tanglopper, Slikkrebs...)

Taxonomicon klassifikation 
Underrække: Crustacea
 Klasse: Branchiopoda (Gællefødder)
 Underklasse: Sarsostraca
 Orden: Anostraca (Saltsøkrebs)
 Underklasse: Phyllopoda
 Orden: Notostraca (Damrokker)
 Orden: Diplostraca (Dafnier)
 Klasse: Remipedia
 Orden: Nectiopoda
 Klasse: Cephalocarida
 Orden: Brachypoda
 Klasse: Maxillopoda
 Underklasse: Thecostraca
 Infraklasse: Facetotecta
 Infraklasse: Ascothoracida
 Orden: Laurida
 Orden: Dendrogastrida
 Infraklasse: Cirripedia (Rankefødder)
 Overorden: Acrothoracica
 Orden: Pygophora
 Orden: Apygophora
 Overorden: Rhizocephala
 Orden: Kentrogonida
 Orden: Akentrogonida
 Overorden: Thoracica
 Orden: Pedunculata
 Orden: Sessilia
 Underklasse: Tantulocarida
 Underklasse: Branchiura
 Orden: Arguloida
 Underklasse: Pentastomida
 Orden: Cephalobaenida
 Orden: Porocephalida
 Underklasse: Mystacocarida
 Orden: Mystacocaridida
 Underklasse: Copepoda (Vandlopper)
 Infraklasse: Progymnoplea
 Orden: Platycopioida
 Infraklasse: Neocopepoda
 Overorden: Gymnoplea
 Orden: Calanoida
 Overorden: Podoplea
 Orden: Misophrioida
 Orden: Cyclopoida
 Orden: Gelyelloida
 Orden: Mormonilloida
 Orden: Harpacticoida
 Orden: Poecilostomatoida
 Orden: Siphonostomatoida
 Orden: Monstrilloida
 Klasse: Ostracoda (Muslingekrebs)
 Underklasse: Myodocopa
 Orden: Myodocopida
 Orden: Halocyprida
 Underklasse: Podocopa
 Orden: Platycopida
 Orden: Podocopida
 Klasse: Malacostraca (Storkrebs)
 Underklasse: Phyllocarida
 Orden: Leptostraca
 Underklasse: Hoplocarida
 Orden: Stomatopoda
 Underklasse: Eumalacostraca
 Overorden: Syncarida
 Orden: Bathynellacea
 Orden: Anaspidacea
 Overorden: Peracarida
 Orden: Order Spelaeogriphacea
 Orden: Thermosbaenacea
 Orden: Lophogastrida
 Orden: Mysida
 Orden: Mictacea
 Orden: Amphipoda (Tanglopper)
 Orden: Isopoda (Isopoder)
 Orden: Tanaidacea
 Orden: Cumacea
 Overorden: Eucarida
 Orden: Euphausiacea
 Orden: Amphionidacea
 Orden: Decapoda (Tibenede krebsdyr)

Eksterne henvisninger
Slanger og øgler

Slanger og øgler (også kaldet skælklædte krybdyr, det videnskabelige navn er Squamata) er den største orden af nulevende krybdyr, og er med over 9.000 arter den 3. største orden af hvirveldyr efter fugle og pigfinnefisk. Slanger og øgler udgør omkring 96 % af alle nulevende krybdyrarter og omfatter underordnerne øgler, slanger og ormeøgler. Øgler har oftest fire ben (f.eks. firben), men nogle få (f.eks. stålormen) er lemmeløse. Slanger og ormeøgler er næsten altid lemmeløse (ormeøgleslægten Bipes har 2 forben). De resterende 4 % nulevende krybdyr er skildpadder, krokodiller og broøgler.

Medlemmerne af ordnen er kendetegnet ved at deres hud har forhornede skæl eller plader, og ved deres bevægelige kæber hvor overkæben kan bevæges i forhold til kraniet. Det er især udpræget ved slanger som kan åbne kæberne nok til at spise meget store byttedyr. Hannerne er også karakteristiske ved have to hemipenisser placeret på sin side af dyrets kloakåbning. Slanger og øgler har som eneste gruppe krybdyr arter som føder levende unger, og arter som venter med at lægge deres æg indtil det er udviklet nok til klække, foruden arter som lægger uudviklede æg som andre krybdyr.

Der er meget stor variation af størrelserne af slanger og øgler, fra 2 cm lange dværggekkoer til 9 m lange Netpytoner (Reticulated python) eller op til 300kg tunge anakondaer.

Klassifikation 

 Slanger og øgler (Squamata) (skovfirben, markfirben, jesusfirben...)
 Superfamilie Iguania
 Familie Iguanidae (leguaner...)
 Familie Agamidae (agamer, grøn vandagam...)
 Familie kamæleoner Chamaeleonidae (yemenkamæleon...)
 Scleroglossa
 Superfamilie Gekkota
 Familie Gekkonidae (gekkoer)
 Familie Pygopodidae (benløse øgler)
 Familie Dibamidae (blinde øgler)
 ?-Dibamidae
 ?- Slanger Serpentes (snog, hugorm, Belchers havslange, sort mamba, Tigerpython, python, boaslange, anakonda...)
 ?-Amphisbaenia (Ormeøgler)
 Superfamilie Scincomorpha
 Familie Scincoidea (skinker)
 Lacertoidea (væg øgler eller ægte øgler)
 Familie Teiidae (tegus)
 Familie Cordylidae (spinytail lizards)
 Familie Gerrhosauridae (plated lizards)
 Familie Gymnophthalmidae (spectacled lizards)
 Familie Xantusiidae (night lizards)
 Angouimorpha
 Familie Anguidae (stålorm...)
 Familie Xenosauridae (knob-scaled lizards)
 Familie Varanoidea (monitor lizards)
 Familie Anniellidae (American legless lizards)
 Familie Lanthanotidae (earless monitor lizards)
 Familie Helodermatidae (gilaøgle)

Se også 
 Kvælerslange
 Æskulap
 Orm

Eksterne henvisninger 

 
 Slanger og øgler (Squamata)
 30 December 2003, Independent: Indonesian python puts squeeze on reptilian record  Citat; "...Villagers in Indonesia have captured what is believed to be the longest snake in the world – a 15-metre (49.21ft) python, which weighs nearly 450kg (992lb)...."
 2004-02-03, ScienceDaily: Scientists Discover Where Snakes Lived When They Evolved Into Limbless Creatures
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Order Squamata
 Forskere er dybt uenige om øglernes evolutionsgåde. Videnskab.dk

Krybdyr
Krybdyr

Krybdyr (Reptilia) eller reptiler er en parafyletisk klasse af hvirveldyr. Krybdyr er tetrapoder, dvs. de har oprindeligt fire ben, og er amnioter, dvs. deres fostre er omgivet af en fosterhinde. Krybdyr har typisk skæl på huden, lægger ofte æg med læderagtig skal og er vekselvarme.

Inddeling

Traditionel inddeling 
Krybdyr inddeles traditionelt i fire nulevende ordner: 

 Crocodilia (krokodiller og alligatorer): 27 arter
 Rhynchocephalia (tuataraer fra New Zealand): 2 arter
 Squamata (øgler, slanger og ormeøgler): omkring 7.558 arter
 Chelonia (skildpadder): omkring 294 arter

Kladistisk inddeling 
Ifølge moderne videnskabelige opfattelser omkring klassifikation burde reptilerne egentlig også omfatte fuglene, siden disse nedstammer fra dinosaurerne. Ifølge samme opfattelse burde pattedyrenes forfædre, de uddøde pattedyrlignende krybdyr, ikke regnes med til krybdyrene. 

Den moderne, kladistiske inddeling er således som følgende: 

 Krybdyr (Reptilia)
 Anapsida
 ?-Testudines skildpadder
 Romeriida
 Diapsida
 Sauria
 Lepidosauromorpha
 Slanger og øgler Squamata (firben, slanger, snoge, hugorm...)
 Sphenodontida (sphenodon...)
 Archosauromorpha
 Archosauria
 Crocodylomorpha (krokodiller)
 Dinosaurer Dinosauria (fugle, Brachiosaurus, Velociraptor...)

En anden kladistisk inddeling 
Nulevende krybdyr inddeles ifølge webstedet Taxonomicon således:

Klasse: Sauropsida (Krybdyr)
 Underklasse: Anapsida
 Orden: Testudines (Skildpadder)
 Underklasse: Diapsida
 Infraklasse: Lepidosauromorpha Overorden: Lepidosauria Orden: Sphenodontida Orden: Squamata (Slanger og øgler)
 Infraklasse: Archosauromorpha
 Division: Archosauria
 Underdivision: Crurotarsi
 Overorden: Crocodylomorpha
 Orden: Crocodylia (Krokodiller)

Se også 
 Danmarks padder og krybdyr
 Flyvende krybdyr
 Havkrybdyr

Kilder

Eksterne henvisninger 

 NHF – Danske padder og krybdyr  Fotos af samtlige danske arter af padder og krybdyr med danske og latinske navne.
 Nordisk Herpetologisk Forening Billedegalleri af padder og krybdyr.
 Tree of Life: Amniota; Mammals, reptiles and their extinct relatives .
  Taxonomicon – Class Sauropsida

 
Palæozoikum
Padder

Padder eller amfibier er en delgruppe af tetrapoder ifølge Tree of Life web project: Amniota.

 Klasse Padder Amphibia
 Underklasse Lissamphibia
 Orden Springpadder Anura (Egentlige frøer, Løvfrøer, Tudser...)
 Orden Halepadder Caudata/Urodela (Salamandre, Sibirisk salamander, lille vandsalamander, stor vandsalamander...)
 Orden Ormepadder Gymnophiona (Apoda, Caecilians...)
 Orden Allocaudata†

Se også 
 Danmarks padder og krybdyr

 
Palæozoikum
1672

Konge i Danmark: Christian 5. 1670-1699 

Se også 1672 (tal)

Begivenheder 
 Danmarks kolonisering af De dansk vestindiske øer indledes, da et dansk skib ankommer til St. Thomas
 23. juni - det tysk-romerske rige og kurfyrstendømmet Brandenburg slutter alliance for at standse den franske ekspansion
 13. juli - efter mange år i Italien vender Niels Stensen (Steno) hjem til Danmark. Under Italiensopholdet er han konverteret til katolicismen
4. december - Apotekere får ved lov eneret på uddeling af medikamenter i Danmark
 23. december – Giovanni Cassini opdager Saturn-månen Rhea.

Født 
 30. maj Peter den Store 
 Jørgen von Grabow

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

72
1717

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1717 (tal)

Begivenheder 
 Danmarks vestindiske koloni, der hidtil blot bestod af St. Thomas, udvides med St. Jan.
14. maj - Tordenskjold lider et sviende nederlag ved indsejlingen til Gøteborg
 16. august: En østrigsk hær under Eugen af Savoyen slår en dobbelt så stor osmannisk hær ved Beograd.

Født 
 9. december – Johann Joachim Winckelmann, tysk kunsthistoriker og arkæolog (død 1768).

Dødsfald 
13. januar - Maria Sibylla Merian, tysk-hollandsk botaniker, entomolog og billedkunstner (født 1647).

Eksterne henvisninger 

17
1733

Konge i Danmark: Christian 6. 1730-1746 

Se også 1733 (tal)

Begivenheder 
 4. februar - Stavnsbåndet indføres. Bønderkarle skal blive på deres fødegods, til de fylder 36 år; det ophæves igen i 1788
 1. juni - Vestindisk-guineisk Kompagni køber Sankt Croix i Dansk Vestindien
 30. september – Berlingske Tidendes Bogtrykkeri grundlægges.
 13. november - Et slaveoprør på Sankt Jan i Dansk Vestindien bryder ud. Oprøret er først nedkæmpet i august 1734.

Født

Dødsfald 
 1. februar – Kong August 2. af Polen.

Eksterne henvisninger 

33
Rygning (tagkonstruktion)

Rygning (udtales med hårdt 'g') er den del af en tagkonstruktion på et tag med to sider, der sørger for at tætne overgangen mellem de 2 tagflader, der mødes på tagryggen. Tagrygningen kan være udført i forskellige materialer, ikke nødvendigvis samme materiale som selve tagbeklædningen. På stråtage kaldes det ofte en mønning.

Tage
Krøltoppet pelikan

Krøltoppet pelikan (latin: Pelecanus crispus) er en fugl, der lever ved søer, floder og flodmundinger. Dens primære fødekilde er fisk.

Kilder 
  Fuglenes systematik.

Fugle fra Centralasien
Pelikaner
Grøn vandagam

Grøn vandagam (latin: Physignathus cocincinus) lever i de meste af Sydøstasien og det sydlige Kina. Den er også udbredt som terrariedyr.

Vandagamer er gode svømmere og tilbringer en stor del af dagen ved vandhuller og floder. Når der er fare på færde, flygter vandagamerne ud i vandet. Vandagamer er gode til at klatre og ses ofte i træerne.

Den grønne vandagam kan blive op til 70-80 centimeter lang. Den er lysegrøn med mørke ringe på halen og store, lyse skæl på underkæben og struben. Hannen er større end hunnen og mere farvestrålende. Begge køn har en kam på hovedet, der fortsætter ned ad kroppen til midt på halen. Kammen er størst hos hannen.

Den grønne vandagam har 3 øjne. Ligesom en del andre krybdyr har de et parietaløje oven på hovedet. Det sidder lige før den hjelmlignende forhøjning, de har på hovedet. Det er ikke et øje som de 2 andre, det kan kun sanse lys. Hvis der er et dyr, der sniger sig ind på en vandagam bagfra og skygger for solen, kan vandagamen se det, selvom de 2 andre øjne er fikseret på noget foran den. På den måde kan den nå at stikke af i tide. 

Når hannen skal gøre kur til hunnen, "nikker" han med hovedet. Denne nikken kan også være en trussel, og de mindre dominerende dyr "vinker" derefter med det ene forben som tegn på underkastelse.

Grøn vandagame lægger fra 5-16 æg, og ungerne er cirka 15-17 centimeter når de klækkes.

Dens fødekilder er insekter, små padder og i enkelte tilfælde moden frugt.

Grøn vandagam kan ses i København Zoo, Aalborg Zoo og Randers Regnskov.

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Physignathus cocincinus
 Randers Regnskov

Agamer
Krybdyr fra Asien
Danmarks padder og krybdyr

Danmarks padder og krybdyr består af 14 paddearter og syv krybdyrarter (hvoraf én er invasiv). De er alle i dag truet i større eller mindre grad.

Padder

Frøer og tudser 
Butsnudet frø (Rana temporaria) (NT)
Grøn frø (Rana esculenta) (LC)
Grønbroget tudse (Pseudepidalea viridis) (EN)
Klokkefrø (Bombina bombina) (NT)
Latterfrø (Rana ridibunda) (EN)
Løgfrø (Pelobates fuscus) (VU)
Løvfrø (Hyla arborea) (NT)
Skrubtudse (Bufo bufo) (LC)
Spidssnudet frø (Rana arvalis) (NT)
Springfrø (Rana dalmatina) (LC)
Strandtudse (Bufo calamita) (EN)

Salamandre 
Bjergsalamander (Ichthyosaura alpestris (LC))
Lille vandsalamander (Lissotriton vulgaris (LC)) 
Stor vandsalamander (Triturus cristatus) (LC)

Af padderne er 15 arter  vurderet  på den danske rødliste 2019:
 (EN) Truede arter: strandtudse, grønbroget tudse, latterfrø samt bestande på Bornholm af en særlig krydsning mellem grøn frø han og latterfrø hun.
 (VU) Sårbar: Løgfrø
 (NT) Næsten truet: løvfrø, butsnudet frø,  klokkefrø og spidssnudet frø
 (LC)  livskraftig/ikke truet: bjergsalamander, lille vandsalamander, stor vandsalamander, skrubtudse, grøn frø og springfrø.

Krybdyr

Skildpadder 
Europæisk sumpskildpadde (Emys orbicularis)
Rødøret og Guløret terrapin (Trachemys scripta elegans, Trachemys scripta scripta) (invasiv art)

Slanger og øgler 
Skovfirben (Lacerta vivipara)
Hugorm (Vipera berus)
Markfirben (Lacerta agilis)
Snog (Natrix natrix)
Stålorm (Anguis fragilis)

Af krybdyrene er kun markfirben vurderet som sårbar på den danske rødliste 2019; For hugorm, snog, stålorm og skovfirben blev bestanden vurderet som livskraftig/ikke truet LC.

Se også 
Danmarks pattedyr

Kilder 

 Dyr - Naturstyrelsen

Eksterne henvisninger 
 NHF – Danske padder og krybdyr  Fotos af samtlige danske arter af padder og krybdyr med danske og latinske navne.
 Danmarks fugle og natur
 Feltherpforum – Dansk debatforum for feltherpetologi
Vinbjergsnegl

Vinbjergsneglen (Helix pomatia) er en spiselig snegleart og Europas største skalbærende landsnegl. Som fuldvoksen kan den opnå en højde på 4,5 cm og en bredde på 4 cm. Særligt i Sydeuropa er den en stor delikatesse.

At sneglen er spiselig har haft betydning for dens udbredelse i Danmark: I middelalderen blev snegle ikke betragtet som kød og måtte derfor spises under fasten. Klostre og herregårde avlede disse snegle, hvilket i dag ses ved, at koncentrationen af vinbjergsnegle ofte er høj omkring gamle herregårde og klostre – og disses ruiner.

Vinbjergsneglen er fredet, så kommerciel indsamling i naturen ikke er tilladt. Det er tilladt at indsamle den til eget forbrug, men det tilskyndes, at indsamlingen spredes for at undgå for store indgreb i de enkelte habitater.

(Den afrikanske kæmpesnegl sælges fejlagtigt i mindre bidder som vinbjergssnegle.)

I naturen når den typisk en alder på 6-8 år, men det er ikke usædvanligt at opleve ældre eksemplarer.

Vinbjergsneglen og den almindelige havesnegl kommer frem i stort tal efter store regnvejr i foråret.

Dens parring finder sted i maj eller juni. Sneglene er tvekønnet og befrugter hinanden: Selve parringen foregår ved at to snegle "rejser sig op" og trykker deres såler mod hinanden og fører en form for stav af kalk ud til den anden. Formålet med denne stav er ukendt, da selve formeringen først sker ved, at de fører et lem ud, der overfører sædcellerne. Efter parringen graver sneglen sig ned i jorden, hvor den lægger omkring 60 æg.

De naturlige leveområder er større og mindre bakker, åbne kratområder og sjældnere i haver. Her lever den mest af forrådnede plantedele og døde dyr. Ræve og grævlinger er vinbjergsneglens naturlige fjender.

Midt i november lukker vinbjergsneglen sit hus med en kalkforsegling for at overvintre.

Se også 
 Plettet voldsnegl (Helix aspersum)

Kilde

Eksterne kilder 
 Naturstyrelsen
 Artikel om vinbjergsnegle i haven 

Snegle
Fredede dyr og planter i Danmark
Plettet gråsnegl

Plettet gråsnegl (Limax maximus) også benævnt "Leopardsnegl", er en almindelig dansk snegl i haver.

Eksterne henvisninger 
 Biopix.dk: Plettet gråsnegl 

Snegle
Arthur Evans

Sir Arthur John Evans (født 8. juli 1851, død 11. juli 1941) var en britisk arkæolog, kendt for sine udgravninger af Knossos på Kreta.

Arthur Evans studerede historie i Oxford og Göttingen og var senere korrespondent i Kroatien for Manchester Guardian. I 1883 arresteret og fængslet (nogle uger) for politiske aktiviteter i Dubrovnik.

Rejste i 1883 til Grækenland hvor han fascineredes af arkæologen Heinrich Schliemann og dennes beretninger om sine udgravninger i Mykene.

Efter flere års studier af et hieroglyfsegl med før-fønikiske skrifttegn konkluderede han, at der havde eksisteret en før-homerisk skrift, der måtte være opstået på Kreta.

Da han i 1893 rejste til Kreta lykkedes det ham at opkøbe området ved Knossos, hvor der tidligere var foretaget mindre udgravninger, fra den tyrkiske ejer.

Allerede ved sine første udgravninger fandt han brudstykker af en frise og lertavler med skrift, der bekræftede hans teori om en før-homerisk skrift.

Foretog i forbindelse med sine udgravninger en række omdiskuterede restaureringer af Knossos, men blev i 1911 videnskabeligt anerkendt, idet han blev udnævnt til professor i Oxford og adlet.

På baggrund af sine udgravninger af Knossos opstillede Evans en kronologisk oversigt over den minoiske kultur for perioden 4000 – 1000 f.Kr.

Det lykkedes aldrig for Evans at dechiffrere skriften (Linear A og Linear B) på de mange lertavler.

Eksterne henvisninger 

Arkæologer fra England
Modtagere af Copleymedaljen
Minoisk kultur
Linear A

Linear A er en skrifttype der forbindes med den minoiske fra den græske bronzealder og er fundet på Kreta. Linear A skal ikke forveksles med de kretiske hieroglyffer, der eksisterede på Kreta samtidig med Linear A. De to skrifttyper deler dog talsystem. Skrifttypen forsvandt i forbindelse med de minoiske paladsers ødelæggelse, som menes at have fundet sted ca. 1450 f.v.t.

Linear A blev afløst af Linear B, hvis skrifttegn er udviklet fra Linear A. Modsat Linear B er Linear A ikke dechifreret.

Se også 
 Filologi
 Minoisk civilisation

Ikke dechifrerede skriftsystemer
Minoisk kultur
Dubrovnik

Dubrovnik også kendt som Ragusa er en kroatisk by ved Adriaterhavet. Byen er et af de naturskønneste og mest besøgte turiststeder i Dalmatien.

Byen blev anlagt i det 7. århundrede og blev et vigtigt kulturcentrum og handelsområde i middelalderen. Mellem 1815 og 1919 var den under østrigsk herredømme.

Efter opløsningen af Jugoslavien og borgerkrigen på Balkan blev byen udsat for bombardementer.

Byen har en meget velbevaret middelalderby og bymur.
Dele af serien Game of Thrones er optaget i Dubrovnik, hvor den har været brugt som byen King's Landing.

Se også 
Dubrovnik skakbrikker

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Kroatien
Verdensarvsområder i Kroatien
 
Dubrovnik-Neretvae
404



Begivenheder 
 Årets romerske consuler er kejser Honorius (vest) og den tidligere bypræfekt i Konstantinopel, Aristaenetus (øst).
 1. januar: De sidste gladiatorkampe afholdes i Rom til ære for kejser Honorius consulat. Efter optøjer forbyder han yderligere kampe. De billige gladiatorkampe, 'mand imod dyr' – dvs. tyrefægtning – forsætter dog i Spanien og Portugal til i dag.
 26. juni: Johannes Chrysostomos afsættes igen som patriark i Konstantinopel. Han forvises til Pithyos (Pitsounda) ved Sortehavskysten, hvor han holdes indespærret til sin død.

Født

Dødsfald 
 6. oktober: Kejserinde Eudoxia dør i barselsseng i Konstantinopel.

04
990

Se også 990 (tal)

Begivenheder 
 1. januar - Rusland indfører den julianske kalender. Dette sker, fordi Vladimir 1. har ladet sig døbe og indført kristendommen til landet i den græsk-ortodokse form.

Født

Dødsfald 
 Athelgar, ærkebiskop af Canterbury

Eksterne henvisninger 

90
1438

Konge i Danmark: Erik 7. 1396-1439

Se også 1438 (tal)

Begivenheder 
 1. januar - Albrecht II af Habsburg bliver konge af Ungarn

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

38
1443

Konge af Danmark: Christoffer 3. 1440-1448

Se også 1443 (tal)

Begivenheder 
 1. januar - Christoffer 3. af Bayern krones til dansk konge i Ribe.
 Der etableres en stadsret i København

Født 
 4. december – Den senere Pave Julius 2. (pave 1503-1513), Michelangelos og Rafaels beskytter

Eksterne henvisninger

Referencer 

43
1583

Konge i Danmark: Frederik 2. – 1559-1588

Begivenheder 
 1. januar - Tyskland og Schweiz indfører den gregorianske kalender
 5. august - Sir Humphrey Gilbert grundlægger den første engelske koloni i Nordamerika ved St. John's, Newfoundland
 Bakken bliver grundlagt

Født 
 hertug Albrecht von Wallenstein, kejserlig general og feltmarskal i Trediveårskrigen (død 1634).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

83
Europæisk sumpskildpadde

Europæisk sumpskildpadde (Emys orbicularis) en skildpadde, der lever i det sydlige og centrale Europa, det vestlige Asien og Nordafrika. I Danmark findes den europæiske sumpskildpadde i dag kun på Silkeborg-egnen, men tidligere fandtes den også andre steder i landet. Det er usikkert om den nulevende danske bestand er naturlig eller resultatet af en udsætning. Skjoldet er typisk 15-20 cm langt.

Den europæiske sumpskildpadde er fredet i Danmark. Den er vurderet som utilstrækkelige data på den danske rødliste 2019.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Skildpadder
Danmarks padder og krybdyr
Danske arter i Habitatdirektivet
1622

Konge i Danmark: Christian 4. 1588-1648 

Se også 1622 (tal)

Begivenheder 
 1. januar - de pavelige myndigheder tilslutter sig, at året begynder den 1. januar – hidtil har det været den 25. marts
 24. november – Christian 4. inviterer velstående jødiske handelsfolk fra Amsterdam og Hamborg til at bosætte sig i København

Født 
 15. januar – Molière, fransk forfatter (død 1673).
 8. november – Karl 10. Gustav af Sverige fra 1654 til sin død i 1660.
 16. december - Cort Adeler, en dansk-norsk søofficer, der blev generaladmiral. (død 1675).

Dødsfald

Litteratur

Eksterne henvisninger 

22
1651

Konge i Danmark: Frederik 3. – 1648-1670 

Se også 1651 (tal)

Begivenheder 
 1. januar - Charles II af England krones til konge af Skotland
 18. juni – Hannibal Sehested bliver taget i at begå underslæb, og må trække sig ud af rigsrådet
 Corfitz Ulfeldt anklages af kongen for bedrageri.

Født

Dødsfald

Litteratur 
 Thomas Hobbes udgiver Leviathan.

Eksterne henvisninger 

51
1752

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766

Se også 1752 (tal)

Begivenheder 
 15. juni – Benjamin Franklin gennemfører sit kendte eksperiment, hvor han opsender en drage med en nøgle fastgjort og beviser, at lyn er en elektrisk udladning.
 England overgår til den gregorianske kalender.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

52
1750'erne

Århundreder: 17. århundrede – 18. århundrede – 19. århundrede

Årtier: 1700'erne 1710'erne 1720'erne 1730'erne 1740'erne – 1750'erne – 1760'erne 1770'erne 1780'erne 1790'erne 1800'erne

År: 1750 1751 1752 1753 1754 1755 1756 1757 1758 1759

Begivenheder
 Dampmaskinen, væve- og spindemaskinerne bliver opfundet, og er med til at skabe grundlaget for den industrielle revolution.

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1764

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766

Se også 1764 (tal)

Begivenheder 
 Mozart spiller for den kongelige familie i Versailles, i en alder af 8 år
7. september - Stanislav Poniatovski vælges til konge af Den polsk-litauiske realunion. Han bliver unionens sidste regent.
 26. november – Jesuiterordenen forbydes i Frankrig.

Født 
 25. september – Fletcher Christian, engelsk leder af mytteriet på Bounty, myrdet i 1793.
 Bone Falch Rønne
 Jens Baggesen

Dødsfald 
 3. juni Adolph Brorson
 Jens Schielderup Sneedorff

Eksterne henvisninger 

64
1772

Konge i Danmark: Christian 7. 1766 – 1808

Se også 1772 (tal)

Begivenheder

Udateret 

 Lattergas beskrives første gang af Joseph Priestley
 Joseph Louis Lagrange beregner sig frem til eksistensen af de såkaldte Lagrange-punkter.

Januar 
1. januar - London Credit Exchange Company udsteder de første rejsechecks, som accepteres i 90 byer og giver garanti mod tyveri.
 16. januar – Under paladstjeneste gør Falsterske Regiment til Fods oprør mod Struensee. De anholder ham, dronning Caroline Mathilde og grev Brandt efter et maskebal på Christiansborg

April 
25. april - Struensee hans medsammensvorne, Brandt, dødsdømmes for majestætsforbrydelser. Struensee dømmes for magtmisbrug og for at være dronningens elsker. Dronning Caroline dømmes til skilsmisse
30. april - Struensee og Brandt henrettes på Øster-fælled

Juli 

 13. juli - Royal Navy's HMS Resolution sejler fra kajen i Plymouth, England, under ledelse af kaptajn James Cook

August 
 5. august – Polens første deling, hvor hver det russiske, det tyske og det østrig-ungarske kejserdømme hver tager en bid af Polen
19. august - Gustav 3. af Sverige gennemfører et ublodigt statskup for at forøge sin magt
21. august - Gustav 3. fuldender sin overtagelse af magten i Sverige, der i et halvt århundrede i praksis havde ligget hos Riksdagen.

Født 
 8. juni – Robert Stevenson, skotsk ingeniør og opfinder.

Dødsfald 
 18. februar – J.H.E. Bernstorff, dansk statsmand, (født 1712).
 28. april – Johann Friedrich Struensee henrettes. Tysk læge og politiker (født 1737).
 Ukendt - Moritz Georg Moshack, dansk instrumentmager (født 1730).

Litteratur

Eksterne henvisninger 

72
Carl von Linde

Carl Paul Gottfried von Linde (født 11. juni 1842, død 16. november 1934) var en tysk professor i ingeniørvidenskab, som opfandt den mekaniske køling (køleskab). Opfindelsen blev afprøvet først på et bryggeri i München, hvorefter øl ikke længere var en sæsonvare. Linde grundlagde virksomheden Linde AG.

Opfindere fra Tyskland
Ingeniører fra Tyskland
Millicent Garrett Fawcett

Millicent Garrett Fawcett (11. juni 1847 – 5. august 1929) var engelsk forfatter, kvinderetsforkæmper og præsident for the National Union of Woman's Suffrage Societies.

Eksterne henvisninger 

 
 

Faglitterære forfattere fra England
Kvinderetsforkæmpere
Kvindelige forfattere i det 19. århundrede
Linear B

Linear B er betegnelsen for den skrift der fandtes på Knossos omkring 1400-1200 f.Kr. samt på det græske fastland i Mykene, Theben, Pylos og Tiryns.

Linear B ses som afløser for Linear A og anses for at være omkring 500 år ældre end det første klassiske græske skriftsprog, som kendes fra bl.a. Homers skrifter.

Det lykkedes i 1953 den engelske sprogforsker Michael Ventris at tyde Linear B. Michael Ventris byggede på Alice Kobers arbejde. Linear B er en stavelsesskrift, hvert tegn betegner en stavelse.

Kilder/referencer

Se også 
 Linear A
 Filologi
 Festos
 Minoisk civilisation

Eksterne henvisninger 

 
 Dartmouth: The Prehistoric Archaeology of the Aegean , The Linear B Tablets and Mycenaean Organization

Skriftsystemer
Minoisk kultur
Mykenske kultur
Michael Ventris

Michael George Francis Ventris (12. juli 1922 – 6. september 1956) var engelsk arkitekt og sprogforsker, der dechifrerede Linear B-skriften, der bl.a. fandtes i Knossos.

Da Arthur Evans i begyndelsen af det 20. århundrede begyndte at udgrave Knossos på Kreta, fandt han bl.a. en stor mængde lertavler med en hidtil ukendt skrift. Nogle var ældre, og skriften betegnedes Linear A, mens hovedparten var af en nyere skrifttype, der blev kaldt Linear B. Evans brugte mange år på at forsøge at dechifrere teksten, men uden resultat.

På basis af iagttagelser gjort af Alice Kober kort efter Arthur Evans' død, kunne Ventris gennem en kombination af forskning og gæt efterhånden afkode Linear B og konstatere, at det underliggende sprog var græsk.

Efter at have afkodet Linear B i 1951-1953 døde Ventris 34 år gammel i en bilulykke.

Historisk sprogforskning
Personer fra England
Omkomne ved trafikulykker i England
Festos

Festos (Phaistos) er et minoisk ruinområde på Kreta. Paladsets ældste del stammer fra ca. 1850 f.Kr. og den yngste del fra ca. 1400 f.Kr.

Her er bl.a. fundet en diskos med skrifttypen Linear A.

Se også 
 Minoisk civilisation
 Linear A
 Linear B
 Knossos

Minoisk kultur
Bronzealder
Kreta
Challenger (rumfærge)

Rumfærgen Challenger (NASA OV-099) (4. April, 1983 – 28. Januar, 1986) var NASA's anden rumfærge. Dens jomfrurejse fandt sted den 4. april 1983. Den fløj yderligere 8 gange, inden den på sin 10. mission (mission 51-L) den 28. januar 1986, eksploderede 73 sekunder efter start. Hele besætningen på 7 astronauter omkom. Den blev erstattet af rumfærgen Endeavour, der fløj første gang den 7. maj 1992, godt 6 år efter Challengers forlis.

Besætningen på 51-L bestod af: Gregory Jarvis, Christa McAuliffe, Ronald McNair, Ellison Onizuka, Judith A. "Judy" Resnik, Michael J. Smith og Dick Scobee. Alle omkom.

Challenger-katastrofen skete 73 sekunder efter start d. 28. januar 1986. I sekunderne umiddelbart efter eksplosionen lød der følgende lakoniske bemærkning fra kontrolcenteret i Houston: "Obviously a major malfunction" ("tydeligvis en større funktionsfejl"). Det blev senere fastslået at ulykken skyldtes en defekt O-ring mellem to sektioner i en af faststofraketterne. Defekten opstod fordi O-ringen ikke kunne tåle frost. En stikflamme fra den defekte samling mellem faststofrakettens sektioner brændte hul i hovedbrændstoftanken og antændte brændstoffet heri. Det tog omkring 18 måneder at finde og rette fejlen, før rumfærgeopsendelserne kunne fortsætte.

Resterne af Challenger er deponeret i en nedlagt raketsilo på Cape Canaveral i Florida. Challenger fuldførte 9 missioner, har været 62 dage i rummet og kredset 995 gange om Jorden.

Countrysangeren John Denver, som var engageret i USA's rumprogram, lavede i 1986 sangen Flying for Me, til minde om besætningen på Challenger.

Flyvninger

Relaterede artikler 
 Richard Feynman
 Sally Ride
 Orion
 Buran (rumfærge)
 Rogers-kommissionen
 Challenger-ulykken

Se også 
 Challenger – et teknisk uheld, Claus Jensen – 

Rumfærgeprogrammet
Rumfartsulykker
Kulturradikalisme

Kulturradikalismen var en strømning i dansk kultur, især i mellemkrigstiden.

Noget af det tidligste man i det daværende København hørte til de kulturradikale, var Holger Drachmanns debut med digtsamlingen Digte i 1871 og Georg Brandes´ forelæsningsrække Hovedstrømninger i det nittende Aarhundredes Litteratur. Disse to begivenheder kom sammen med en række andre skelsættende kulturelle konstruktioner til, at danne ramme om det kulturforløb, som Georg Brandes senere overleverede til eftertiden under navnet "Det Moderne Gennembrud".

Brugen af ordene kulturradikal og kulturradikalisme tillægges ofte litteraturprofessoren Elias Bredsdorff i 1955, Bredsdorff taler om kulturradikale som personer, der er socialt ansvarlige med et internationalt udsyn. Men det er Sigurd Hoel der i 1955 introducerede ordene i Danmark i en kronik i Politiken et par måneder før Bredsdorff. Andre har beskrevet kulturradikalismen som en arv fra Georg Brandes' opgør med romantikken i hans forelæsninger på Københavns Universitet i 1871.

Tidsskrifterne Kritisk Revy og Kulturkampen var talerør for de kulturradikale tanker i mellemkrigstiden.

De værdier, der typisk tilskrives den kulturradikale bevægelse, er bl.a. religionskritik, opgør med nedarvede sociale normer, kritik af den victorianske seksualmoral og sædelighed, antimilitarisme samt åbenhed over for andre kulturelle impulser end de traditionelle, klassiske og vestlige (bl.a. udtrykt ved interesse for jazz, modernistisk arkitektur, kunst, litteratur og teater). Nogle kulturradikale var kommunister, mens andre, som f.eks. Poul Henningsen, var lidt mere moderat i sin kritik af det bestående, herunder socialdemokratiet, som han ikke fandt tilstrækkelig progressivt.

Skældsord 
Ordet kulturradikal bliver ofte brugt som skældsord om blandt andet politiske modstander.

Personer, der er blevet omtalt som kulturradikale 
Grundlæggere af strømningen:
 Holger Drachmann
 Edvard Brandes
 Georg Brandes
 Viggo Hørup
Mellemkrigstiden:
 Kjeld Abell
 Hans Bendix
 H.C. Branner
 Bernhard Christensen
 Mogens Fog
 Otto Gelsted
 Poul Henningsen (PH)
 Thorkild Henningsen
 Hans Hansen
 Edvard Heiberg
 Hans Kirk
 Mogens Klitgaard
 Sven Møller Kristensen
 Ove Rode
 Hans Scherfig
 Knud Sønderby
 Mogens Voltelen
Efterkrigstiden:
 Leif Blædel
 Paul Hammerich
 Hans Hertel
 Jørgen Knudsen
 Leif Panduro
 Klaus Rifbjerg
 Allan de Waal
Nyere tid:
 Tøger Seidenfaden
 Georg Metz
 Ole Bornedal

Referencer

Litteratur 
 Michael Fjeldsøe, Kulturradikalismens musik, Museum Tusculanums Forlag, 2013. .
 Rune Lykkeberg, Kampen om sandhederne : om det kulturelle borgerskabs storhed og fald, Gyldendal, 2009. .
 Tøger Seidenfaden (red.), Den kulturradikale udfordring : kulturradikalismen gennem 130 år : en antologi, Tiderne Skifter, 2005. .
 Carl Erik Bay, Kulturradikale kapitler : fra Georg Brandes til Otto Gelsted, C.A. Reitzel, 2003. .

Eksterne henvisninger 
 Om kulturradikalismen på leksikon.org, en 'venstreorienteret' kilde
 Fra kulturradikal til nationalkonservativ kulturpolitik , en 'højreorienteret' kilde

Danmark i 1900-tallet
Dansk kultur
Rogerskommissionen

Rogerskommissionen blev nedsat af USA's præsident Ronald Reagan den 3. februar 1986 med henblik på en uvildig undersøgelse af rumfærgen Challengers forlis den 28. januar 1986 kun 73 sekunder efter starten.

Challenger eksploderede på grund af en læk ved en O-ring i den højre løfteraket (SRB – Solid Rocket Booster). Flammerne, der trængte ud af lækken, brændte sig vej ind i hovedbrændstoftanken og fik den til at eksplodere.

Kommissionen kunne fastslå at Challengers eksplosion skyldtes et teknisk uheld. Men den kunne fastslå meget mere end det: Banale systemfejl, sjusk, rivaliserende virksomhedskulturer og en politisk og økonomisk presset organisation bragte rumfærgen til fald.

Kommissionens formand blev den 72-årige tidligere udenrigs- og justitsminister William P. Rogers.

Herudover bestod kommissionen af:

 Neil A. Armstrong (næstformand)
 Sally Ride
 Chuck Yeager
 Rober W. Rummel
 Joseph Sutter
 Albert D. Wheelon
 David C. Acheson
 Arthur B. C. Walker
 Eugene E. Covert
 Richard P. Feynman
 Robert B. Hotz
 Donald J. Kutyna
 Alton G. Keel

Se også 
Claus Jensen, Challenger – et teknisk uheld. Samleren 2003. – ''

Rumfærgeprogrammet
Francis Richard Scobee

Francis Richard Scobee (Dick Scobee) (19. maj 1939 – 28. januar 1986) var en amerikansk astronaut, der døde i ulykken med rumfærgen Challenger.

Astronauter fra USA
Omkomne ved rumfart
Christa McAuliffe

Sharon Christa McAuliffe (2. september 1948 – 28. januar 1986) var amerikansk lærer og astronaut fra New Jersey. Hun omkom om bord i rumfærgen Challenger, da denne eksploderede 73 sekunder efter starten den 28. januar 1986.

Christa McAuliffe var udvalgt som deltager i NASA's program Teacher in Space.

Teacher in Space 
Som en del af den daværende amerikanske præsident Ronald Reagans Teacher in Space-projekt, var skolelæreren Christa McAuliffe om bord på rumfærgen Challenger i 1986. 

Formålet var at motivere skolelærere og fremme de naturvidenskabelige fag for at få flere unge til at interessere sig for rumfart og rumforskning. 

Teacher in Space-projektet blev aflyst efter Challenger-ulykken, den amerikanske rumfartsadministration NASA ville ikke længere have civile om bord på rumfærgerne. Først i 1990 blev projektet genoptaget med nyt navn (Educator Astronaut Project) og nye kriterier. Et af kriterierne var at deltagerne skulle være uddannede astronauter. Skolelæreren Barbara Morgan, der i 1986 var backup for Christa McAuliffe, blev deltager i Educator Astronaut-projektet. Barbara Morgan deltog, efter fuldført astronautuddannelse, i STS-missionen STS-118 i 2007.

Noter 

Astronauter fra USA
Omkomne ved rumfart
Sally Ride

Sally Kristen Ride (født 26. maj 1951 i Los Angeles, død 23. juli 2012) var en amerikansk astronaut og professor, og den første amerikanske kvinde i rummet. Hun var ikke første kvinde i rummet idet to andre kvinder kom hende i forkøbet: Valentina Tereshkova (1963) og Svetlana Savitskaya (1982), begge fra det tidligere Sovjetunionen.

Bachelor i engelsk og fysik fra Stanford University i Palo Alto, Californien. Hun fik senere Ph.d i fysik ved samme universitet medens hun udførte forskning i astrofysik, generel relativitet og fri-elektron laserfysik. Hun blev i 1983 den første amerikanske kvinde i rummet, som medlem af besætningen på Challengers mission STS-7. Hun har samlet tilbragt over 343 timer i rummet.

Ride forlod NASA i 1987, for at arbejde ved Stanford Universitys Center for International Sikkerhed og Våbenkontrol. Hun var siden professor i fysik ved University of California, San Diego.

Sally Ride var den eneste der har været medlem af begge kommissioner til undersøgelse af rumfærgeulykker, dels Rogers-kommissionen (Challenger) og dels rumfærgen Columbia.

Hun optrådte nu og da i tv-shows og i reklamer, og var forfatter til flere børnebøger om rummets udforskning.

Astronauter fra USA
Kvindernes æresgalleri i USA
Modtagere af Presidential Medal of Freedom
Charles Elwood Yeager

Charles Elwood "Chuck" Yeager (født 13. februar 1923, 7. december 2020) var en amerikansk jager- og testpilot  det første menneske, der beviseligt fløj hurtigere end lydens hastighed. Dette skete den 14. oktober 1947. 
Chuck Yeager blev født ind i en fattig familie, og med kun en high school uddannelse meldte han sig til hæren i 1939, hvor han begyndte at arbejdede som mekaniker. Udstyret med et syn dobbelt så godt som normale mennesker blev han uddannet pilot og under 2 verdenskrig sendt til England for at eskortere de store bombefly fra 8. luftflåde. Han nåede at nedskyde 11 fly, noteret som 11,5 luftsejre. Blandt andet var han den første amerikaner, der skød 5 fly ned på en dag, og en af de få, som skød en tysk Messerschmitt Me 262 ned.

Efter krigen blev han ansat som testpilot af hærens luftvåben, og det var herfra han blev udvalgt til at flyve Bell X-1 maskinen, der blev den første, der beviseligt gennembrød lydmuren. Der har været forlydender om, at to piloter tidligere skulle have brudt lydmuren, den første var en tysk pilot under 2. verdenskrig, den 9. april 1945, i en Me 262, den anden en amerikansk testpilot i en prototype af North American F-86 Sabre, ligeledes i 1945. Men i begge tilfælde mangler beviset.

Gennem sin karriere nåede Yeager at flyve stort set alle flytyper i USA og nåede at deltage i to krige (2. verdenskrig og Vietnamkrigen). På trods af sin manglende uddannelse steg han i graderne i luftvåbnet og endte sin karriere som brigadegeneral.

Han var model for hovedpersonen i Tom Wolfe's roman The Right Stuff (på dansk: Kold marv), der er blevet filmatiseret (dansk titel: Mænd af den rette støbning). Yeager har selv en lille birolle i filmen som bartender.

Chuck Yeager blev i 1986 udpeget af præsident Ronald Reagan til medlem af Rogers-kommissionen, der skulle undersøge ulykken med rumfærgen Challenger.

Audiovisuel præsentation 

Generaler i United States Air Force
Flyveresser fra 2. verdenskrig
Modtagere af Presidential Medal of Freedom
Ledorme

Ledormene (Annelida) udgør en delgruppe af dyrene.

Klassifikation 
Række: Annelida
 Klasse: Polychaeta
 Orden: Aeolosomatida
 Orden: Psammodrilida
 Orden: Scolecida (Eks. Sandorm)
 Orden: Nerillida
 Orden: Spintherida
 Orden: Phyllodocida (Eks. Nereis)
 Orden: Eunicida
 Orden: Amphinomida
 Orden: Protodrilida
 Orden: Sabellida
 Orden: Terebellida
 Orden: Spionida (Eks. Boreorm, Pygospio elegans)
 Overklasse: Clitellata
 Klasse: Oligochaeta
 Orden: Lumbriculida
 Orden: Opisthopora (Eks. Regnorme)
 Orden: Haplotaxida
 Orden: Enchytraeida
 Orden: Tubificida
 Klasse: Hirudinea (Igler)
 Underklasse: Branchiobdellidea
 Orden: Branchiobdellida
 Underklasse: Acanthobdellidea
 Orden: Acanthobdellida
 Underklasse: Euhirudinea 
 Orden: Rhynchobdellida
 Orden: Arhynchobdellida

Eksterne henvisninger 
 Lars Skipper: Oligochaeta – Sadelbørsteorme  f.eks. Familie Lumbricidae – Regnorme
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Phylum Annelida
Kaskelot (flertydig)

Kaskelot har flere betydninger:

 Kaskelot (tidsskrift) – et tidsskrift
 Kaskelothval – en hval.
Numerologi

Numerologi (af latin numerus og -logi, egentlig "læren om tal") er en pseudovidenskab, der forsøger at fastslå sammenhænge mellem bogstavkombinationer (ofte navne) og disses positive eller negative valør afgjort på grundlag af talberegninger. I numerologiske systemer har et alfabets bogstaver typisk hver en specifik talværdi, men det kan også forekomme at visse bogstavgrupper (fx vokaler eller alfabetiske naboer) tillægges samme værdi. Senest er kodeværdier i ASCII også anvendt numerologisk.

I dag benyttes numerologien oftest som grundlag for navneændringer for folk, der tror, at et givent personnavn har særlige uheldige implikationer; andre benytter det som basis i deres vurdering af, om personnavne, og dermed personer, passer sammen.

Tidligere var numerologien mere fremtrædende som en del af forskellige filosofiske og religiøse traditioners mystik. Således findes der eksempler på numerologi hos Pythagoras, i jødisk Kabbala og i Johannes' Åbenbaring (eksempelvis Dyrets tal).

Noter

Eksterne henvisninger 

 
Pseudovidenskab
Have-løn

 
Haveløn (Acer micranthum), også skrevet Have-Løn, er en stor busk eller et lille træ med en lav, malerisk vækst og smukke høstfarver. Af samme grund bruges den mere og mere i haver og parker.

Beskrivelse 
Haveløn er en stor busk eller et lille træ. Barken er først lysegrøn og svagt dugget. Senere bliver den purpurrød og hvidstribet. Knopperne er modsat stillede, aflange og mørkt olivengrønne. Bladene er 5-7 cm lange og 5-lappede med tandet rand. Oversiden er mørkegrøn med mørke bladribber, mens undersiden er grågrøn. Bladenes farve er orange eller røde både ved udspring i foråret og igen ved løvfald om efteråret. 

Blomstringen foregår i maj-juni, hvor man finder blomsterne samlet i endestillede klaser. De enkelte blomster er meget små, 5-tallige og regelmæssige med gulgrønne kronblade. Frugterne er vingede delfrugter, sådan som det kendes fra alle andre inden for slægten. Om efteråret giver frugterne med deres pink farve en flot kontrast til det rødlige løv.

Rodsystemet består af grove, dybtgående og vidt udbredte hovedrødder med forholdsvis få siderødder. Planter, der sælges i Danmark er dog i reglen podet på grundstammer af spidsløn, hvis rodsystem de overtager.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 8,00 x 6,00 m (20 x 15 cm/år), i Danmark dog næppe så meget.

Hjemsted 
Haveløn hører hjemme på de fire japanske øer, Hokkaido, Honshū, Kyushu og Shikoku. Her vokser den på steder med fuld sol eller let skygge under de kølige, regnrige bjergskove på veldrænet, svagt sur og nogenlunde næringsrig jord. 

I skovene på den nordlige, japanske ø, Hokkaido, vokser arten under kølige forhold, hvor den ikke reagerer på forskelle i snefald eller regnmængde. Den findes sammen med bl.a. hortensia, Betula grossa (en art af birk), Galium kamtschaticum (en art af snerre), havehortensia, klatrehortensia, lindebladet løn, Rhododendron multiflorum (en art af bjerglyng), oktobersølvlys, Oxalis griffithii (en art af surkløver), Smilacina hondoensis og Smilacina japonica (to arter af skyggeblomst) samt stilket bronzeblad og vidalfjerbregne

Billeder

Note

Eksterne henvisninger 
Acer micranthum Siebold & Zuccarini: komine-kaede 

Buske
Træer
Haveplanter
Løn
Trelleborg (Trelleborg)

I slutningen af 1980'erne blev der i Trelleborg i Skåne fundet rester af en borg, der hvor Svenstorpsgatan og Bryggaregatan mødes. Byen er formentlig oprindelig navngivet efter borgen. Borgen  i Skåne var et træbygget borganlæg fra vikingetiden, der ofte fejlagtigt bliver nævnt som et anlæg, der skal ses i sammenhæng med de danske ringborge Trelleborg ved Slagelse, Aggersborg ved Limfjorden, Fyrkat ved Hobro, Nonnebakken i Odense og Borrering ved Køge.

Sammenligning med de øvrige borge 
Den indre diameter for Trelleborg i Skåne er ca. 112 m. Den indre diameter for Trelleborg på Sjælland er 136 m. Trelleborgen i Skåne havde fire portåbninger, hvis retning afviger ca. 20 grader fra verdenshjørnerne. Ringvolden er mod vest fladtrykt og ikke symetrisk i modsætning til de danske borge. Den er bygget i mindst to faser.

Dateringen af borgen bygger på kulstof 14-datering gennem analyse af forkullet træ. Der er en vis usikkerhed forbundet med denne metode, men de forskellige fund tyder på, at den er bygget ca. 800 e. kr. Den skånske borg adskiller sig derfor væsentligt fra de danske borge, der alle blev opført ca. 980, formentlig af Harald Blåtand. Hvor de danske anlæg alle er forladte omkring år 1000, så fortsætter Trelleborg i Skåne med at være i funktion langt ind i 1000-tallet.
 
Typologiske er den skånske borg også væsentlig forskellig fra de danske anlæg, som alle er cirkulære med præcise portåbninger i verdenshjørnerne og karakterisk bebyggelse inde på borgpladsen bestående af langhuse placeret i firelængede karreer. Trelleborg i Skåne har aldrig haft fast bebyggelse på borgområdet, og anlægget er ikke cirkelrundt, ligesom også portåbningerne har væsentlige forskydninger i forhold til verdenshjørnerne. Endelig har de danske anlæg alle en V-formet voldgrav, mens den skånske borg har en trugformet voldgrav, der betegner en fladbundet bueform.

Arkæologer formoder, at den skånske borg har været en såkaldt "tilflugtsborg", som ikke har været permanent beboet, men kun taget i funktion, når befolkningen har været truet af fjender, der kom fra østersøområdet .

I 1998 påvistes rester af en cirkelborg af Trelleborgtypen ved Borgeby nord for Lund.

Trivia 

Natten mellem d. 13. og 14. september 2014 blev flere brande antændt i den genopførte kopi af Trelleborgen, og det hus, der kaldes langhuset, blev svært beskadiget.

Se også 
 Trelleborg fæstningsanlægning
 Aggersborg ved Aggersund på nordsiden af Limfjorden
 Borgeby ved Kävlinge i Skåne
 Borrering ved Køge
 Fyrkat ved Hobro
 Nonnebakken i Odense
 Trelleborg ved Slagelse
 Harald Blåtand

Referencer

Litteratur 

Harald Andersen: "Cirkelborg" (Skalk 1989 nr. 6; s. 25-26)

Trelleborge
Fæstningsanlæg i Sverige
Trelleborg (Sverige)
Ruiner i Sverige