alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Grå-el

 
Gråel (Alnus incana), ofte skrevet grå-el, er et op til 20 m højt træ, der vokser på fugtig bund i skove og moser.

Gråel er et stort, løvfældende træ med en slank og opret vækstform. Der er som regel kun én, lige gennemgående stamme. grenene er først stejlt oprette, senere noget mere udstående og overhængende. Barken er først glat og grønligt mørkegrå, senere får den lyse korkporer og bliver mørkegrå, og til sidst er den mørkegrå og furet.

Knopperne sidder spredt og er kortstilkede. De er ovale til omvendt ægformede. Farven er gråviolet med blåhvid dug. Bladene er ægformede med savtakket rand og grovere lapper ved spidsen. Bladet har tydelig spids. Oversiden er matgrøn, mens undersiden er hvidligt grågrøn. De grønne blade falder først af inde i november.

Han- og hunblomster er samlet i særskilte rakler. Blomstringen finder sted i marts-april, i gunstige vintre allerede fra slutningen af februar. Hunraklerne bliver ved modenhed til "ellekogler". De er ægformede med kort stilk. Frøene modner godt og spirer villigt.

Rodnettet består af grove, højtliggende hovedrødder og fint forgrenede siderødder. Som alle El kan også denne forsyne sig med kvælstof ved hjælp af aktinomyceter (Frankia sp.), som den huser i knolde på rødderne.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 20 × 10 m (30 × 20 cm/år).

Voksested 
Gråel er pionertræ i det nordøstlige Europa og i Sibirien, hvor det danner skovgrænse ind mod tundraen sammen med dunbirk og bævreasp (i Sibirien også med sibirisk lærk. Træets krav til jordbunden er meget beskedne, dog trives det ikke på sur, tørveholdig jord. Det tåler frost, og det er lyskrævende, men tåler vind.

Anvendelse 
Gråel er en lidt mere robust træart end rødel, og plantes mest på sandjord. Træet er velegnet som hjælpetræ i mange plantninger. De kraftige rodskud kan dog være generende. Gråel skæres bort, når andre træer og buske vokser til.

Kilde 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Træer og buske til skovbryn, læhegn og vildtplantninger 
 Sten Porse: "Plantebeskrivelser", DCJ 2002 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Træer
Elleslægten
Almindelig kvalkved

 
Almindelig Kvalkved (Viburnum opulus) - ofte blot kaldt Kvalkved - er en op til 5 meter høj busk, der vokser vildt i hegn, skov og krat. Hele busken, inklusive de fristende, røde bær, er giftig. Blomsterne søges gerne af insekter. De røde bær ædes først af fugle langt hen på vinteren. Den har nedliggende grene, der let slår rod.

Beskrivelse 
Kvalkved er en løvfældende busk med en stivgrenet, åben vækstform. Hovedgrenene er oprette, mens sidegrenene er udbredte til overhængende. Barken er først lysebrun og glat. Senere bliver den lysegrå med enkelte, spredte barkporer. Knopperne er modsatte, runde, glatte og røde.

Bladene er ægformede og 3-5 lappede med bugtet rand. På den røde bladstilk ses op til syv grove nektarkirtler. Bladoversiden er lysegrøn, mens undersiden er behåret og grågrøn. Høstfarven er rød. Den blomstrer efter løvspring i juni. Blomsterne er samlet i skærme, hvor randblomsterne er store, men golde, og midterblomsterne er små, men frugtbare. De røde, klare bær modner godt, og frøene spirer villigt.

Rodnettet er kraftigt, vidt udbredt og danner rodfilt.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 4 × 3 m (40 × 30 cm/år).

Voksested 
Kvalkved danner underskov og skovbryn i blandede løvskove på våd og mineralrig bund overalt i Europa. Den trives bedst på fugtig næringsrig jord, men kan i øvrigt gro på næsten alle jordtyper. Den trives både i meget lys og i halvskygge, tåler vind og frost.

I Danmark findes den hist og her på Øerne og i Østjylland.

Anvendelse 
Kvalkved tåler beskæring godt. Den er velegnet i skovbryn og vildtplantninger.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Træer og buske til skovbryn, læhegn og vildtplantninger 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Buske
Hvide blomster
Haveplanter
Høstfarver
Smukke frugter
Kvalkved
Kærlighed

Kærlighed er et komplekst begreb, men i daglig tale forstås den som en varm inderlig følelse af hengivenhed og respekt over for en anden.

Græske ord for kærlighed
Det græske sprog har fire ord for kærlighed: storgēʹ, eʹros, filiʹa og agaʹpē, som bliver brugt i forskellige former. :

 Storge () er den naturlige kærlighed mellem familiemedlemmer.
 Eros er den erotiske kærlighed mellem par – med en fysisk/kropslig tiltrækning. Det er den betydning, de fleste forbinder ordet med.
 Filia () er kærlighed blandt venner, broderkærlighed, der stiller den anden højere end sig selv.
 Agape, at holde af og være knyttet til et andre, især familiemedlemmer eller nære venner. Også kæledyr kan være genstand for kærlighed Agaʹpē kan også indgå i en negativ sammenhæng, i kærlighed til penge, vold, etc.
 
De betydninger, der ligger i ordene, er stærkt påvirket af kulturelle og sociale indflydelser.

Andre former for kærlighed
Ordet kærlighed har mange flere betydninger:
 Kærlighed til andre i almindelighed: (Charis) næstekærlighed; en velgørenhed eller uselvisk kærlighed som giver, men ikke forventer noget til gengæld
 Ubetinget kærlighed til alle levende væsener (metta, et begreb fra buddhismen)
 Broderlig hengivenhed (filadelfi'a, sammensat af fiʹlos, „ven“, og adelfosʹ, „broder“) en dybere kærlighed mellem venner, som om de var brødre/søstre.
 Beskyttende kærlighed, adoptiv, som om det er ens egen.
 Kærlighed over for fremmede, gæstfrihed. (Xenia)
 Romantisk kærlighed (Forelskelse)
 Platonisk kærlighed
 Egocentrisk kærlighed, (Egoisme) (en degenereret form er narcissisme) 
 Kærlighed til en abstraktion (f.eks. sandfærdighed, kærlighed til sprog, orden)
 Rituelle former for kærlighed; høvisk kærlighed.
 Kærlighed til et objekt eller en del af legemet uden for de sædvanlige erogene zoner (i ekstrem grad: fetichisme)
 Kærlighed til et land eller område (patriotisme)

Religiøse kan tale om Guds kærlighed og vice versa, og særligt i kristendommen er næstekærlighed central.

Se også 
 Anonyme Sex- og Kærlighedsafhængige
 Empati
 Elskovslåse (symbol på kærlighed)
 Forelskelse
 Jalousi
 Lyst
 Næstekærlighed
 Polyamori
 Sympati

Litteratur 

 Badiou, Alan (2017): “Hvad er kærlighed?” Philosophia
 Kierkegaard, Søren (2013): “Kærlighedens gerninger”. SK
 May, Rollo (1969): “Love and Will”. USA: Norton
 Olesen, Søren Gosvig (2018): “En lille bog om kærlighed”. Akademisk Forlag

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Kærlighed i Salmonsens konversationsleksikon af Lehmann, Alfr., Professor
 The Anatomy of Love  Explanation of Theories of Love 
 Lovegevity: What Is Romantic Love Anyway?  
 Hvad er kærlighed?
Kano

En kano er en lille smal båd, som drives frem med padler og er som regel åben foroven. Kanoer bruges i dag også som sportsredskab.

Se også 
 Kajak
 Kano og kajak 
 Transport
 Kanodart

Eksterne henvisninger 

 Ing.dk, 07.07.2001: Selvsving giver betonkano fremdrift En betonkano bygget af amerikanske civilingeniør-studerende rummer en usædvanlig detalje, som giver ekstra fremdrift.
Vittighed

Vittigheder, jokes eller vitser er korte morsomme historier, som skal vække latter.

Endnu i 1800-tallet betød ordet vittighed "vid, intelligens". Lidt ligesom udtrykket en kvik bemærking. Der laves vittigheder om store begivenheder i historien.

Vittighedernes oprindelse 
En af de ældste vittighedssamlinger i verden er bogen Philogelos, skrevet på oldgræsk og fra det 3. århundrede e.Kr. 

Vittigheder kendes tilbage til sumererne fra omkring 2. årtusinde f.Kr., hvor den ældste kendte vittighed stammer fra. Oversat til dansk lyder den: "Noget der ikke er hændt siden tidernes morgen; en ung kvinde undlod at prutte i sin husbonds favn."

Skemaer 

De fleste vittigheder har en humoristisk pointe til sidst.
Mange vittigheder følger et fast skema, hvor fraser eller situationer går igen. 
Danske eksempler er:
 Og så var der ...  Begyndelse på en oneliner ofte med et ordspil.
 Alle børnene ...  Alle børnene er begyndelsen på en kort vittighed oftest med sort humor, hvor navnet på et barn nævnes og  rimer på det sidste ord i sætningen.
 "Tjener, der er en flue i min suppe!"  Sagt af en gæst på en restaurant. Tjeneren svarer med en enkelt replik. 
 Godt, Dårlig, Værre  En kort vittighed i tre dele, hvor en situation uarter fra godt, dårligt til værre. Eventuelt er "godt" udeladt. 
"død baby" En form hvor en baby dør eller bliver såret. Fx hvor mange babyer, skal der til at male en væg rød? "Det kommer an på hvor hårdt man kaster". 
 Godt eller Dårligt  En vittighed begynder med "er det godt eller dårligt", med ordspil og formuleret som et ubesvaret spørgsmål. Eksempel: Er det godt eller dårligt at have ben i næsen, hvis man dyrker karate? Spørgsmål/svar  En vittighed af et spørgsmål og et svar. 

Personer, der går igen i danske vittigheder, er århusianere (århushistorierne), blondiner, molboer (molbohistorier) og handicappede.
Fælles for aarhus-, blondine- og molbo-historierne er, at de spiller på en postuleret dumhed. Blondinehistorierne kan tillige ofte et element af sex.
Aarhushistorierne følger typisk spørgsmål/svar-skemaet: "Hvorfor står aarhusianerne op når de skal sove?" — "For at de kan falde i søvn!"

 Vittigheder og dagligsproget 
Enkelte vittigheder er blevet fast inventar i sproget, således:
 "Madonna" om en ølåbner (den hæver blikket'')
 "Lykkens pamjulefis" om en heldig person (en spøgefuld fordrejning af vendingen: "lykkens pamfilius")
 "And what can I do you for?" (engelsk) (en spøgefuld fordrejning af vendingen "And what can I do for you?")

Se også 
 Farce
 Komedie
 Latter
 Practical joke
 Sardarjijokes - indisk kategori af vittigheder

Henvisninger 

 
Folkeminde
Internet-backbone

En internet-backbone, datanet-backbone eller backbone er i it-terminologi en betegnelse for den del af et datanet med særlig høj kapacitet som samler datatrafik fra nettets periferi, transmitterer den og atter fordeler den til periferien. Da dette minder om motorvejsnettets opgaver, omtales internettets backbone indimellem som informationsmotorvejen (engelsk: information highway).

Se også
 Internet-knudepunkt - IXP, IX
 Danish Internet Exchange Point (DIX)

Referencer

It-infrastruktur
Nationalflag

Et nationalflag er et flag, som borgerne i et land har ret til at flage med på landjorden. Et tilsvarende flag til brug til søs kaldes et koffardiflag, mens et flag, som kun statsinstitutioner må bruge, kaldes et statsflag. Et orlogsflag er et statsflag, som benyttes af flåden.

I Danmark er Dannebrog som stutflag såvel national- som koffardiflag.

Studiet af flag kaldes vexillologi.

Lande som har navngivet deres flag 
 Brasilien - Bandeira Auriverde
 Danmark – Dannebrog
 Frankrig – Tricolore
 Færøerne – Merkið
 Italien – Tricolore
 Japan – Hinomaru (solens cirkel). 
 Malaysia – Jalur Gemilang / Glorious Stripes
 Portugal - Bandeira das Quinas
 Storbritannien – Union Jack
 Tyskland – Schwarz-Rot-Gold
 USA – Stars and Stripes / Old Glory
 Republikken Kina – Blue Sky, White Sun, and a Wholly Red Earth

Eksterne henvisninger 

 Nordisk Flagselskab

Flag
Bit

Bit er et binært ciffer (dvs. kan være én af to muligheder), og forkortes ofte "b", mens forkortelsen "B" bruges for byte. Bit er en forkortelse for de engelske udtryk binary digit eller binary unit, og anvendes i informationsteori og inden for IT, med følgende tre betydninger:

 Binært ciffer: Et ciffer i det binære talsystem, hvor f.eks. binærtallet 1101 svarer til decimaltallet 13. En byte består af otte bits, der hver især kan antage værdierne 0 eller 1.

 Måleenhed for kapacitet: Afledt af den første betydning findes et hav af betydninger, der relaterer til kapacitet; f.eks.:
 Lagringskapacitet: En lagerkapacitet på 1 kilobyte svarer til 8192 bits, dvs. der kan lagres 1024 binære tal på hver 8 bits, eller 256 decimaltal repræsenteret af 32 bits hver, etc.
 Transmissionskapacitet: En hastighed på 1 Gbit/s (gigabit pr. sekund) svarer til en transmission af 230 ca. 1 milliard bits hvert sekund
 Adresserings- eller databusbredde: Hvor mange digitale kanaler der er i parallel til at overføre information mellem digitale enheder i en computer el. lign.

 Enhed for informationsmængde: Her er antallet af bits 0 eller et positivt kommatal. Der skal her skelnes skarpt med den forrige betydning, da der her er tale om mængden af information: F.eks. er informationsindholdet i tekst skrevet med tegnene a, b, ..., æ, ø, å og blanktegn mindre end ca. log(2(30))=4,9 bit/tegn. Det skyldes, at der kun er 30 mulige bogstaver, og angivelsen af ét bestemt bogstav "vælger" et af dem.

Ordet bit stammer oprindeligt fra informationsteorien, det matematiske studie af kommunikation. Ordet er skabt i 1946 af Bell Labs-statistikeren John Tukey og populariseret af matematikeren Claude Shannon i dennes banebrydende arbejde med informationsteori.

Se også 
 Terminologiudvalget
 Bit per sekund

Eksterne henvisninger 
Bitbevaring – hvordan forbliver data uskadte og læsbare over tid? 

Digitale data
Digitale dataenheder
Digital bevaring
Brugervenlighed

Brugervenlighed er i it-terminologi betegnelsen for den egenskab ved et system, at det er bekvemt at betjene, at systemet reagerer og fungerer som en bruger i målgruppen vil forvente. En systematisk afprøvning af brugervenlighed kalder en brugervenlighedsafprøvning.

Eksempel på brug: Hemmeligheden bag brugervenlighed er at lytte til og forstå brugeres behov, arbejdsgange, færdigheder, ordforråd, vaner og meget mere.

Se også 
Terminologiudvalget

Systemudvikling
Livland

Livland (, ) er et historisk landskab i Baltikum. Området er i dag delt mellem Estland og Letland. Afgrænsningen af Livland er uklar på grund af stadige grænseændringer i middelalderen. I videste forstand omfatter Livland hele den sydlige halvdel af Estland og den del af Letland, som ligger nord for floden Daugava. I snævrere forstand bruges det om livernes oprindelige kerneområde, som har givet landskabet navn. Dette lå i et rektangulært område afgrænset af Rigabugten i vest, Daugava i syd og nåede i nord omtrent til Pärnu og Võrtsjärv i Estland. Riga, Letlands hovedstad, ligger også i Livland.

Livland blev i 1200-tallet erobret af Den Tyske Orden under ledelse af biskop Albert af Riga. Liverne blev derefter tvangskristnet af tyske og nordiske korsfarere. Fra 1561 blev landskabet en del af Den polsk-litauiske realunion og i 1629 erobret af Sverige. I perioden 1721-1918 var det en del af Rusland. Ved oprettelsen af de baltiske stater efter 1. verdenskrig blev Livland delt mellem Estland og Letland.

I lighed med navnet Preussen, som overlevede gammelprøjserne, beholdt også navnet Livland sin betydning længe efter at den liviske urbefolkning kom i mindretal. Først efter 1918 er navnet gradvis gået ud af brug.

Det liviske sprog har overlevet helt frem til vor tid, men uddøde i 2013.

Livland har lagt navn til Liflandsgade, en sidegade til Amagerbrogade.

Se også 
 Prins Magnus af Danmark, konge af Livland
 Kurland
 Semgallen
 Letgallen
 Storriga

Eksterne henvisninger 

 Nordisk Familjebok, 1800-talsutgåvan, bind 9 (1885), sp. 1515-1522; opslag: Livland
 Nordisk Familjebok, Uggleupplagan, bind 16 (1912), sp. 835-843; opslag: Livland

 
Letlands geografi
Tidligere riger, stater, protektorater, kolonier og lande
Krydderi

Et krydderi er en pulveriseret eller tørret plante eller plantedel, der tilsættes maden for at fremhæve en bestemt smag eller for at tilføre den en anden smag. Alternativt kan friske krydderurter anvendes. Mange krydderier har den positive bieffekt, at de er bakteriedræbende. En del af dem er også fordøjelsesforbedrende.

Før i tiden, da transport var yderst besværlig, var krydderier en stor luksus. Mange krydderier blev transporteret på kamelryg ad Silkevejen fra Orienten til Europa.

I bl.a. Europa, Ægypten, Mesopotamien, Indien, Kina er der i årtusinder blevet anvendt krydderier.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Krydderurter
Madopskrift

En madopskrift indeholder en liste over ingredienser og en tilberedningsfremgangsmåde.

Eksterne henvisning 
 Wikikogebogen på Wikibooks
 Google: Madlavning 
 Kokkepigens blog: ressourceside om historiske kogebøger og opskrifter

Madlavning
Petting

Petting kan karakteriseres som erotisk kæleri. Petting minder en del om samleje. Således kan det udøves af helt eller delvis afklædte partnere, og det kan lede til orgasme, men til forskel fra samleje finder ingen penetration sted.

Se også 
Handjob
Blowjob

Sexologi
Vanilje

Vanilje (Vanilla) (tidligere vanille) er dels navnet på en slægt af orkideer med over 100 arter og dels betegnelsen for et krydderi, der købes som behandlede frugter af nogle Vanilje-arter. 

 Guadeloupevanilje (Vanilla pompona)
 Prydvanilje (Vanilla aphylla)
 Ægte vanilje (Vanilla planifolia)

 Vanilla barbellata
 Vanilla chamissonis
 Vanilla claviculata
 Vanilla dilloniana
 Vanilla edwallii
 Vanilla mexicana
 Vanilla odorata
 Vanilla phaeantha
 Vanilla pilifera
 Vanilla poitaei
 Vanilla siamensis

Normalt anvendes kun kornene (frøene) i frugten, selv om skallen kan koge med i retter som risengrød. Vaniljefrugten indeholder verdens mindste frø, og hver frugt kan indeholde usandsynligt mange frø. Smagen sidder hovedsagelig i selve frøene og hinden uden om frøet.

Smagen i vanilje er meget kompleks. Hovedbestanddelen er vanillin, men hertil kommer mange forskellige kemiske substanser, der alle bidrager til at give vaniljen den rigtige smag. Af disse stoffer er fenoler, fenolætere, alkoholer, carbonylforbindelser, syrer, estere, lactoner, alifatiske, aromatiske kulhydrater og heterocykliske forbindelser. Selv i meget små mængder påvirker de vanillens smag. 

Ud over de nævnte stoffer findes også sukker, fedt, cellulose, mineraler og vand i vanille.

For at få smagen frem i vaniljefrugten må den behandles fx med dampning og tørring.

Vaniljeplanten stammer fra Mexico og Guatemala, men dyrkes også i Indonesien, på Tahiti og Madagaskar. Uden for Amerika må planten bestøves manuelt og det gør vaniljen kostbar.

Vaniljen har været et kendt krydderi i mange århundreder; aztekerne og mayaerne benyttede det bl.a. i deres kakaodrik.

Kager med vanilje 
 Juledrømme

Krydderier
Planteslægter
Gøgeurt-familien
Nytteplanter fra Amerika
Hypernova

En Hypernova kan udsende en gammaglimt med en ca. 100 gange så høj effekt som en supernova i forbindelse med eksplosionen. Hypernova-eksplosionen, der nåede os den 29. marts 2003, udsendte en effekt på 1 million gange, effekten fra vores galakses samlede stjerner.

Den 19. marts 2008 nåede en hypernova-gammaglimt (GRB 080319B) os fra en afstand af omkring 7,5 milliarder lysår – hvilket er mere end halvvejs gennem universet. Det blev observeret via Swift-teleskopet.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Sciencedaily, 2003-04-07, It's A Nova … It's A Supernova … It's A HYPERNOVA
 28 September 2000, Astronomy Bizarre: What the Heck is a 'Hypernova'
 NASA, 20 may 99: Brighter than an Exploding Star, It's a Hypernova!
 Space.com, 07 March 2000, Possible Hypernova Could Affect Earth Citat: "...What causes all this strange behavior in Eta Carinae is very simple: It’s enormous, more than 100 times the mass of our sun....at 7,500 light-years it’s still close enough to do some damage. However, the likely damage is not to humans directly, but to satellites and the upper atmosphere..."
 NASA, October 21, 1998: When stars go hyper  Different kind of nova ends not with a whimper, but with a bang

Stjernetyper
Effekt (fysik)

Effekt er inden for fysik et udtryk for udført arbejde pr. tidsenhed. Effekt bliver almindeligvis målt i den afledte SI-enhed watt.

Ud over watt kan effekt f.eks. opgives i følgende enheder: HK (hestekræfter), J/s, V·A, Nm/s, kWh/h.

Fysisk effekt generelt (mekanisk, atomar og elektrisk...) 
Effekt er bl.a. defineret som energiændring per tidsenhed.

1 W = 1 J/(1 s),
hvor den ændrede energi er 1 joule (J) over et tidsinterval på 1 sekund (s). 1 watt her er den gennemsnitlige effekt over det angivne 1 sekunds tidsinterval. Vi har ingen viden om effekten i mindre tidsintervaller eller tider, medmindre vi har energien målt i flere intervaller eller har energien målt kontinuert som funktion af tiden. Faktisk er det et specialtilfælde af matematisk differentiering med hensyn til tid.

Effekt er generelt givet ved:

hvor
 P(t) er effekten i watt (W) som funktion af tiden t.
 E(t) er energien i joule (J) som funktion af tiden t.
 t er tiden i sekunder (s).

Elektrisk effekt i elektriske kredsløb 

Elektrisk effekt er også defineret som jævnspænding multipliceret med jævnstrøm, hvor effekt, spænding og strøm er øjebliksværdier eller middelværdier. Formlen kaldes Watts lov eller effektformlen. 
Watts lov kan udledes af Joules første lov - se Joules første lov og Ohms lov:

hvor
 P er øjeblikseffekten i watt (W)
 U er øjebliksspændingen i volt (V)
 I er øjebliksstrømmen i ampere (A).
 
Effekt i tilfældet, hvor strøm og spænding er sinusformede kurver kan beregnes ud fra deres effektivværdier og en såkaldt fasevinkel:

.

hvor
 P er middeleffekten i (watt, W)
 U er effektivværdien af spændingen i volt (V)
 I er effektivværdien af strømmen i ampere (A).
  (phi) er fasevinklen mellem sinuskurverne for spænding og strøm.
 
Effekt af to funktioner; vekselspænding gange vekselstrøm og hvor resultatet er en funktion for effekten:

       P, U og I er komplekse funktioner.

hvor
 P er effekten i watt (W)
 U er spændingen i volt (V)
 I er strømmen i ampere (A).

Effektstørrelser 

 Menneskets hvileeffekt (hvilestofskiftet) ca. 80 W
 Menneskets arbejdseffekt (arbejdsstofskiftet) ca. 360 W
 En metrisk hestekraft hk 735,499 W
 Solstrålingen pr. kvadratmeter udenfor Jordens atmosfære er 1366 W eller 1,366 kW
 Enercon E-126, den største vindmølle (2010) 7 MW
 Middelgrundens Vindmøllepark 40 MW
 Fynsværkets produktion af elektrisk energi 150-300 MW
 Solar Energy Generating Systems (SEGS) i Californien, det største solpanel-anlæg (2010) 354 MW
 Jordvarme-anlæg i Island (2010) 575 MW
 Danmarks elforbrug 4-5 GW eller 4-5 × 109 W
 Danmarks totale energiforbrug 26 GW eller 26 × 109
 Maksimal effekt af alle verdens jordvarme-anlæg (2010) 10,715 GW
 Maximal effekt af alle verdens solceller (2009) 21 GW
 De Tre Slugters Dæmning, verdens største vandkraftværk (2010) 22,5 GW
 Maximal effekt af alle verdens vindmøller (2010) 175 GW
 Verdens energiforbrug svarende til en samlet effekt på ca. 16 TW eller 16 × 1012 W
 Solkernens energifrigørelse 384,6 YW eller 384,6 × 1024 W

Se også
 Watts lov
 Ohms_lov#Ohms_lov_kombineret_med_Watts_lov
 elektrisk effekt over tid (=elektrisk energi)

Referencer

Fysik
Klassisk mekanik
Klejnehjul

Klejnespore også kaldet Klejnehjul er et håndtag med et hjul for enden. Det bruges til at lave den bølgede kant på klejner.

Se også
Julebag

Jul
Hjul
Vandvej

En vandvej er en kanal eller sejlbar flod. Eller en rute til søs.

Sejlbare kanaler og floder betegnes som indre vandveje.

Definitioner 
For at en vandstrækning kan klassificeres som en vandvej, kræves at den er sejlbar. For at den er sejlbar, kræves følgende opfyldt:

 Vanddybden skal være tilstrækkelig til, at skibe kan besejle den.
 Bredden skal være tilstrækkelig til, at skibe kan komme igennem.
 Der må ikke være forhindringer undervejs i form af vandfald e.lign. uden at der er metoder til at komme uden om dem.
 Strømforholdene skal være af en karakter, som gør det muligt at besejle den sikkert.

Brug

Indre danske vandveje 
I Danmark har de sejlbare kanaler primært været brugt til at lette adgangen til havne. Fx kanalen til Næstved Havn og Odense Kanal. Enkelte steder har kanaler være brugt til at forkorte afstanden, som skibene skulle tilbagelægge. Fx Kanhavekanalen, der gennemskærer Samsø. Kanaler til egentlig varetransport er der kun få af i danmarkshistorien; en markant er Esrum Kanal.

Udenlandsk brug 

I udlandet er der en lang tradition for varetransport på de indre vandveje: på floder og på kanaler. En varetransport som stadig foregår og udbygges.

Kanalsejlads i Frankrig 
 Kanaler i Frankrig
I Frankrig er der et veludbygget net af kanaler og sejlbare floder med en samlet længde af 8.500 km. Man opererer med syv skibsklasser, som viser, om skibene kan gå gennem vandvejene.

Eksempler

Søruter 

 Nordvestpassagen
 Slaveruten

Sejlbare floder 

 Rhinen
 Rhonefloden

Kanaler 

 Panamakanalen
 Suez-kanalen
 Nord-Ostsee-Kanal.

Kilder

Se også 
 Flod (geografi)
 Hav
 Havn
 Sejlrende
 Stræde (farvand)
 Sund (farvand)

 
Søfart
Ægte laurbær

 
Ægte laurbær (Laurus nobilis) er et stedsegrønt træ med en bred, kegleformet krone og opstigende grene. Blomsterne dufter sødligt, og bladene har en kraftig, krydret duft, hvorfor laurbærblade anvendes som krydderi.

Ægte laurbær må ikke forveksles med Laurbær-Kirsebær (Prunus laurocerasus) som nok er stedsegrøn ligesom Laurbær, men som tilhører en anden plantefamilie, Rosen-familien.

Beskrivelse 
Barken er først glat og lysegrøn med rødlig solside, men senere bliver den brun. Gamle grene og stammer får en smalfuret, sortgrå bark. Knopperne sidder spredt, og de er små og kegleformede med blanke, røde knopskæl.

Bladene er elliptiske og læderagtige med kruset og tandet rand. Oversiden er skinnende mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn. Blomstringen sker i marts-april, hvor man kan se de små, 4-tallige blomster sidde i korte stande ved skudspidserne. De enkelte blomster er bleggule til grøngule. Frugterne ligner oliven i form og størrelse. De er først grønne, men bliver sorte ved modenhed.

Rodnettet er kraftigt og dybtgående (hvis der ellers er godt dræn). Planten sætter talrige rodskud og bryder villigt fra stød.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 20 x 15 m (30 x 20 cm/år).

Hjemsted 
Træet er tilpasset veldrænede forhold med vinterregn. Det voksede oprindelig over et stort område i de blandede ege/fyrreskove langs Middelhavets kyster. I dag findes der restbevoksninger på Madeira, i Portugal og ved Opatija i Kroatien.

Laurbær kan generelt ikke klare sig på friland i Danmark, da planten dør ved temperaturer under -15 °C. Der findes dog enkelte eksemplarer på meget beskyttede steder, bl.a. på Christiansø.

I Midtitalien finder man træet i de blandede, stedsegrønne skove på de højeste punkter. Her vokser det sammen med bl.a. buksbom, kristtorn, taks, korsikansk fyr og panserfyr.

Anvendelse 
Laurbærblade anvendes som krydderi i kød- og fiskeretter. Bladene kan anvendes både tørrede og friske. De koger normalt med i retten, men fiskes op inden servering.

Specielt Tyrkiet er eksportør af laurbærblade. Der er kun smag på de laurbærblade, som gror køligt i bjergene.

Trivia 
I gammel græsk mytologi blev nymfen Daphne omdannet til en laurbærbusk, for at undslippe guden Apollons tilnærmelser. Apollon reagerede ved at lave sig en krans af laurbærblade og bære den som hovedprydelse.

I det gamle Rom blev krigsherrer og helte hyldet med en krans af laurbærblade, bl.a. den romerske feltherre og diktator Cæsar er ofte afbildet med en laurbærbladskrans om hovedet.

Krydderier
Krydderurter
Nytteplanter
Stedsegrønne
Bær
Laurbær-slægten
Humle (slægt)

Slægten humle (Humulus) er udbredt i Europa og Asien med nogle få arter, som alle er staudeagtige lianer. Frugterne – og især de hunlige  ("humlekopperne") – rummer det bittert smagende stof, lupulin. Her nævnes de to arter som dyrkes i Danmark.

 Humle (Humulus lupulus)
 Japansk humle (Humulus japonicus) – ses kun sjældent i Danmark

Eksterne links 
 Humle, specielt i relation til ølbrygning – fra glocalbeer.dk

Krydderurter
Noatun

Noatun (norrønt: Nóatún, "skibsplads") er i den nordiske mytologi en egn som ifølge Gylfaginning i Snorris Edda befinder sig "i himlen".

I Noatun ligger Njords bolig i skoven ved havet.

Kilder

Se også 
 Nordisk kosmologi
 Skades valg

Steder i nordisk mytologi
Forestillinger om himlen
Skinfaxe

Skinfaxe (Oldnordisk: Skinfaxi, 'skinnende manke') er hesten, der i nordisk mytologi er forspændt Dags vogn. Han bliver på denne kørt hen over himlen hver dag. Hestens manke og hale skinner som guld og oplyser verden.

Hesten Hrymfaxe er forspændt vognen, der bærer månen over himlen om natten.

Oehlenschlägers digt Guldhornene omtaler himmelhestene:

"Hrymfaxe den sorte
puster og dukker
og i Havet sig begraver.
Morgenens Porte
Delling oplukker,
og Skinfaxe traver
i straalende Lue
paa Himlens Bue."

Ifølge en anden tradition er Sol en gud, datter af Mundilfare og søster til Måne. Sol kører i solvognen over himlen. Vognen trækkes af to heste ved navn Alsin og Arvak.

Eksterne henvisninger 
 
 Digtet Guldhornene på kalliope.org

Heste i nordisk mytologi
Vanaheim

Vanaheim (sjældent Vanehjem eller vanaland, norrønt: Vanaheimr) var i nordisk mytologi hjemsted for vanernes slægt. Der findes ingen egentlig beskrivelse af stedet i de bevarede kilder. Hverken placering i forhold til andre verdner eller karaktér er kendt; det omtales blot som én af de ni verdner, der udgjorde det nordiske verdensbillede. Tre af guderne fra vaneslægten: Njord og hans to børn, Freja og Frej, bor hos aserne i Asgård; de skulle være med til at sikre freden efter Vanekrigen, da guder af de to slægter blev udleveret som gidsler for at bo hos "fjenden". Siden har der været fred gudeslægterne imellem.

Eftersom det siges, at Njord blev født i Vanaheim, og at han skal vende tilbage dertil efter Ragnarok, kan der have været en forestilling om, at Vanaheim ikke blev berørt af de andre verdners undergang.

Vanaheim i Ynglingesaga 
Navnet Vanaheim optræder også i Ynglingesaga af Snorre Sturlason. Denne saga udgør første del af Heimskringla, og i den fortælling optræder de nordiske guder som euhemeriske helte fra en fjern fortid, dvs. de beskrives som mennesker, der senere blev opfattet som guder. De kosmologiske lokaliteter placerer han i den virkelige verden, og Vanaheim knytter han til et område nord for Sortehavet ved floden Tanais, dvs. Don, der blev kaldt Tanakvisl eller Vanakvísl.

Snorres introducere Vanaheim således:
I jordskiven, som menneskene bor på, skæres der mange vige ind i; det store hav rækker fra det yderste ocean ind til land; det er derfor kendt, at et stort hav strækker sig fra Nörvasund (Gibraltarstrædet) helt ud til Jorsalaland (Jerusalem). Fra dette hav udgår et stor havbugt mod nordøst, som hedder Sortehavet, og som deler jorden i tre dele. Øst her for hedder landet Asia, men landet vest for kalder nogle Europa, og nogle Enea. Nord for Sortehavet ligger Store-Svitjod (Rusland) […] Nedenfor de bjerge, der ligger rundt om de egne, hvor folk bor, løber en flod gennem Svitjod, som med rette hedder Tanais (Don), tidligere hed den Tanakvisl eller Vanakvisl, og den løber ind i Sortehavet. Landet i Vanakvisline kaldes Vanaland eller Vanaheim. Denne flod skiller verdensdelene, så den øst for kaldes Asia og den vest for kaldes Europa. Oversat fra :

Se også 
 Nordisk kosmologi

Noter 

Steder i nordisk mytologi
Vidar den Tavse

Vidar er i nordisk mytologi søn af Odin. Han holder sig for sig selv og træner til Ragnarok. Han er næsten lige så stærk som sin bror, Thor, men det er også nødvendigt, for ifølge Vølvens spådom skal Vidar ved Ragnarok hævne sin fars død. Han skal sætte sin fod i gabet på Fenrisulven, brække dens kæbe og derefter stikke et sværd i ulven. 

Til formålet har han en kæmpe skindstøvle, lavet af alle de stumper som skomagerne smider væk. dvs. alle endestykkerne og udskæringer ved hæl og tå. Han bærer altid denne støvle og den giver ham derfor en haltende gang. Med den på kan Fenrisulven ikke bide foden af ham, og Vidar overlever kampen med uhyret og bliver en af de overlevende aser fra Ragnarok, der opbygger den nye verden.

Se også 
 De nordiske guders familietræ

Aser
Odins sønner
Gunlød

Gunlød er i nordisk mytologi jætten Suttungs smukke datter. Hun bliver sat til at vogte skjaldemjøden, som Suttung gemmer i en hule i Hnitbjerget i Udgård.

Guden Odin vil eje skjaldemjøden og sniger sig i slangeskikkelse ind igennem en sprække til hulen og Gunlød. Her forfører han hende og tømmer hele tønden med mjød. Lettere beruset forvandler han sig til en ørn og flakser tilbage mod Asgård. Suttung flyver straks efter ham, men når ikke at indhente ham, inden han er langt over Asgårds mure og har gylpet mjøden op.

I en anden version får Odin hjælp af Suttungs bror Bauge til at få adgang til Gunlød. I den version er mjøden opbevaret i Son, Boden og Odrører. Se Odin stjæler skjaldemjøden.

Jætter
Hrymfaxe

Hrymfaxe eller Rimfaxe er i nordisk mytologi hesten, der er forspændt månevognen. Den trækker månen over himlen om natten. Skummet fra hestens bidsel falder som dug. Hrymfaxe betyder hesten med rimdækket manke som trækker Nats vogn henover himlen.

Hesten, der fører solen over himlen kaldes Skinfaxe.

Oehlenschlägers digt Guldhornene omtaler himmelhestene: 

"Hrymfaxe den sorte
puster og dukker
og i Havet sig begraver.
Morgenens Porte
Delling oplukker,
og Skinfaxe traver
i straalende Lue
paa Himlens Bue."

Faxes kommunevåben forestiller en stilliseret tegning af Hrymfaxe hhv. Skinfaxe og repræsenterer et ordspil på byens/kommunens navn.

Eksterne henvisninger 
 
 Digtet Guldhornene på kalliope.org

Heste i nordisk mytologi
Grid

Grid er i nordisk mytologi en asevenlig jættekvinde. Hun har tre remedier, der giver hende enorme kræfter, en stav (Gridarvol), et styrkebælte Megingjord og et par jernhandsker. Disse udlåner hun til Thor og de redder hans liv, da han fanget i en stærk fos er ved at drukne. Kun ved hjælp af styrkebæltet og staven får han reddet sig ind til bredden og kan hive sig i land ved hjælp af et lille rønnebærtræ – træet kaldes også Thors redning.
Der skal lige pointeres at Thor selv har et styrkebælte og et par jernhandsker, men han var blevet lokket af Loke til at rejse våbenløs. Loke blev for øvrigt selv presset til dette af jætten Gejrrød.

Se også 
 De nordiske guders familietræ

Jætter
Byte

En byte er den lagerenhed i en computer, som bruges til at rumme information svarende til ét tegn.

I byte-adresserbare computere er en byte tillige den mindste adresserbare enhed. Næsten alle computere er i dag byte-adresserbare.

Byte er en omskrivning af bite (engelsk for bid). Omskrivningen er foretaget for at undgå forveksling med bit.

Oprindelig bestod en byte af op til 6 bits, men i dag består den næsten altid af 8 bits. Andre størrelser som 9 og 12 bits har også været brugt.

For at undgå tvetydigheder bruger man i nogle sammenhænge betegnelsen oktet som en dataenhed som per definition er på netop 8 bit. Det gælder f.eks. i mange standarder inden for data- og telekommunikation.

En byte på 8 bits kan angive en af  tilstande, hvor tilstandene ofte enten er et heltal i intervallet 0 til 255, et heltal i intervallet -128 til 127 eller et tegn (angivet med ASCII-kode eller lignende).

Når en bytes værdi skal angives, sker det oftest ved at nævne værdien opdelt i 2 hexadecimale cifre, da de 8 bit i byten kan opdeles i 2×4 bit (4 bit = 1 nibble), der hver især kan antage værdien 0-15 (hexadecimalt 016 – F16), således at en byte har værdien 0016 – FF16 (₁₆ indikerer det er hex-tal).

Byte forkortes ofte til et stort B (i modsætning lille b, der betyder bit). Lagerkapacitet benytter ofte byte som grundenhed, for eksempel kilobyte, (kB), megabyte (MB) og gigabyte (GB).
 
 1 kilobyte [kB] = 1000 (103) byte
 1 megabyte [MB] = 1 000 000 (106) byte
 1 gigabyte [GB] = 1 000 000 000 (109) byte
 1 terabyte [TB] = 1 000 000 000 000 (1012) byte
 1 petabyte [PB] = 1 000 000 000 000 000 (1015) byte
 1 exabyte [EB] = 1 000 000 000 000 000 000 (1018) byte
 1 zettabyte [ZB] = 1 000 000 000 000 000 000 000 (1021) byte
 1 yottabyte [YB] = 1 000 000 000 000 000 000 000 000 (1024) byte

 1 kibibyte [KiB] = 1024 (210) byte
 1 mebibyte [MiB] = 1 048 576 (220) byte
 1 gibibyte [GiB] = 1 073 741 824 (230) byte
 1 tebibyte [TiB] = 1 099 511 627 776 (240) byte
 1 pebibyte [PiB] = 1 125 899 906 842 624 (250) byte
 1 exbibyte [EiB] = 1 152 921 504 606 846 976 (260) byte
 1 zebibyte [ZiB] = 1 180 591 620 717 411 303 424 (270) byte
 1 yobibyte [YiB] = 1 208 925 819 614 629 174 706 176 (280) byte

Digitale dataenheder
Mørkeskoven

Mørkeskoven er et skovområde i nordisk mytologi. Her lever ulvene, der er sønner af jættekvinden Hyrrokken.

I et digt "Vølunds ed" af Viggo Stuckenberg nævnes Vølunds færd gennem Mørkeskoven:

...
Men Vølund for
gennem Mørkeskoven, hvor Natten,
den bælgmørke, mulmtætte bor,
og Stormen evindelig flakker
om mellem de knagende Stammer,
og Ulvene hyler, og hungrende Gribbe
flagrer fra Klippe til Klippe
og fylder Mørket med Jammer.
...

Der også nogle stednavne:
 Mørkeskov ved Skørping
 Mørkeskov ved Vordingborg

Markeskov(-en) betyder Grænseskov(-en). Navnet "Mørkeskoven" er en misforståelse, en stavefejl. hvor a er blevet til ø. I nordisk mytologi er det Grænseskoven/Markeskoven, der danner grænsen mellem Asgård og Muspelheim.

Referencer 

Steder i nordisk mytologi
Gigabyte

En gigabyte er 109 byte = 1 000 000 000 byte. Forkortes GB.

Giga-præfikset betyder 109, men har i computermæssig sammenhæng betydet 230. Gibi er et nyt præfiks, som betyder 230. IEC anbefaler at bruge betegnelse gibibyte, når der beskrives datamængder, som er et multiplum af 230 byte.

Gigabytes eksempler 
 1 GB: en ladvogn fuld af bøger
 4,7 GB: en DVD
 25 GB: et lag på en Blu-ray disk

Se også 
 gibibyte

Digitale dataenheder
Megabyte

En megabyte er 106 = 1 000 000 bytes og forkortes MB.

Mega-præfikset betyder 1 000 000, men i computermæssig sammenhæng betyder det 220 = 1 048 576. I 2002 blev ordet mebi foreslået som et nyt præfiks, med betydningen 1 048 576, og det anbefales at man fremover benytter mebibyte til at beskrive datamængder, som er et multiplum af 1 048 576 byte. Det er dog ikke særligt udbredt at bruge betegnelsen mebibyte og det er ikke optaget i retskrivningsordbogen.

Megabyte eksempler 
 1 MB: en lille roman
 1,44 MB: en 3,5" floppy disk
 2 - 3 MB: et billede fra en moderne smartphone
3-8MB: en typisk mp3 musikfil
 5 MB: Shakespeares samlede værker
25 - 30 MB: et fotografi i RAW format fra professionelt kamera
 100 MB: en meterfuld af bøger
 700 MB: en CD-ROM
 700 MB: en spillefilm komprimeret til at fylde én CD-ROM.
1.000.000 - 2.000.000 MB: en harddisk i en normal computer
16.000.000: Ultra-højkapacitets harddiske

Se også 
 Mebibyte

Kilder 

Digitale dataenheder
Niflheim

Niflheim er, i nordisk mytologi, tågeverdenen; en mørk og kold region under Yggdrasils rødder. Ved jordens skabelse, modsvarende og samspillende med ild-regionen Muspelheim, der - modsat Niflheim - ligger mod syd. Gennem Niflheim løber en enorm flod, Hvergelmir. Den strømmer med en sådan fart at den ikke kan nå at fryse. Hvergelmir deler sig i 11 mindre floder, Elivagar. Disse elve strømmer mod syd, mod Ginnungagap, og da de kommer for langt væk fra deres udspring fryser de til is, som hober sig op, og til sidst er hele den ene nordlige af Ginnungagap fyldt med is og kulde.

Steder i nordisk mytologi
Kilobyte

En kilobyte er et multiplum af enheden byte. Forkortes kB.
Forkortelsen kb (med lille b) betyder kilobit (1 byte er 8 bit).

Det metriske system definerer præfikset kilo som 103. Derfor er en kilobyte 1000 bytes. I computermæssig sammenhæng er det mere naturligt at arbejde med toerpotenser (210 = 1024) derfor definerede International Electrotechnical Commission (IEC) i 1999 et binært præfiks der bruger toerpotenser til at definere størrelser.

Kilobyte eksempler 
 2 kB: En enkelt side tekst
 100 kB: et fotografi med lav opløsning (eller høj opløsning, men stærkt komprimeret)

Se også 
 Kibibyte
 SI-præfiks

Digitale dataenheder
Andrimner

Andrimner er i nordisk mytologi Odins kok i Valhalla. Det er Andrimner, der skærer for, når galten Særimner skal tilberedes til et festmåltid i Eldrimner, inden einherjerne om aftenen kommer sultne tilbage fra kampen på Idasletten.

Aser
Nordisk mytologi
Toerpotens

En toerpotens er en potensopløftning af tallet 2. 

De første totalspotenser er: 1 (=20), 2 (=21), 4 (=2²), 8, 16, 32, 64, 128, 256, 512, 1024, 2048, 4096, 8192, 16384, 32768, 65536, ...

Matematik
Idasletten

Idasletten (Iðavöllr) findes i nordisk mytologi lige uden for Valhals porte. Det er her einherjerne udkæmper deres drabelige slag hver dag, som øvelse til Ragnarok. Hver aften er Idasletten rød af blod. Men når valkyrierne har lappet einherjerne sammen igen inden aftensmaden, er blodet forsvundet og hele scenariet er klar til næste dag.

Steder i nordisk mytologi
Særimner

Særimner er i den nordiske mytologi en galt, der bor i Valhal. Den er fortryllet og benyttes i køkkenet som kilde til rigeligt frisk flæsk. Når kokken Andrimner skærer tykke lunser af siden på Særimner, vokser kødet straks frem igen. På den måde er der hver aften mad til hele einherjehæren. Særimner bliver kogt i kogekarret Eldrimner.

Skabninger i nordisk mytologi
Heidrun

Heidrun er i nordisk mytologi en ged, der bor på taget af Valhalla. Hun sladrer om alverdens begivenheder med egernet Ratatosk, budbringeren, der holder til på asken Yggdrasil. 

Heidruns yver giver mjød i rigelige mængder, der siver ned i en tønde i Valhalla. Einherjerne kan drikke sig en pukkel til hver aften i Heidruns mjød til aftensmåltidet.

Skabninger i nordisk mytologi
Buster Larsen

Axel Landing Larsen kendt som Buster Larsen (født 1. september 1920 i København, død 18. december 1993 smst) var en dansk skuespiller, der nu især er kendt fra tv-serierne Cirkus Buster (foreviget som spillefilm i 1961) og Matador, hvor han spillede den joviale grisehandler Larsen.

Liv og karriere 

Buster Larsen var søn af skibstømrer Lauritz Landing Larsen og Gerda Almida Lindahl. Allerede som seksårig fik han en lille (ukrediteret) rolle i Fy og Bi-filmen Don Quixote, og han debuterede som 12-årig på Nørrebros Teater i 1932. Én af hans sange fra det år kan høres på en cd i serien Den Danske Revy. Det blev til adskillige roller i barndommen, inden han gennemførte skuespilleruddannelsen ved Det Kongelige Teaters elevskole i 1942.

Buster Larsens store gennembrud kom med tv-serien Cirkus Buster, der blev sendt i perioden 1959-61. Denne serie præsenterede folkelig underholdning med Larsen som "cirkusdirektør". Han er også kendt fra flere andre tv-roller, bl.a. som Thomas i Leif Panduros "Farvel Thomas" fra 1968, ligesom hans medvirken i satireserien Hov-hov fra 1960'erne og især hans tilbagevendende figur i form af en vred middelklassedansker, der kommenterede aktuelle forhold og altid afsluttende med udbruddet "Lorteland!" kan nævnes. I samme programserie parodierede han også Cleo, Erhard Jacobsen, Simon Spies og John Price.

Larsens gennemgående rollefigur var den lille mand, der betragtede verden, og det drev ham ind i alle underholdningsbranchens afkroge. Som et eksempel fra teatret kan nævnes hans fortolkning af titelfiguren i Jeppe på bjerget fra 1971. Han spillede også Jeppe i Kaspar Rostrups filmatisering af samme stykke fra 1981, hvilket indbragte ham Bodilprisen for bedste mandlige hovedrolle. Det blev til en lang række teaterroller og revydeltagelse, ikke mindst i Stig Lommers Hornbækrevyen samt Cirkusrevyen. Han var en skattet visesanger, både med revyviser og materiale fra andre sammenhænge.

Buster Larsen var gift to gange: Med skuespilleren Aase Norre 1943-53 (parret fik et barn) og danserinden Lizzie Ingemann fra 1955 frem til sin død (parret fik tre børn). Endvidere var han far til Hannah Bjarnhofs søn Michael Bjarnhof.

Filmografi 
Blandt de film han medvirkede i kan nævnes:

Litteratur 
 Leif Plenov: Bogen om Buster Larsen. Forlaget Holkenfeldt, 2002.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Buster Larsen på Dansk Film og Teater 
 

Skuespillere fra Danmark
Bodilprisen for bedste mandlige hovedrolle
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra København
Modtagere af Ole Haslunds Kunstnerfonds legat
Modtagere af Teaterpokalen
Muspelheim

Muspelheim er i nordisk mytologi en verden der findes før vores kendte verden på jorden dannes. Muspelheim findes langt mod syd. Det er en brændende varm lys verden fyldt med gnister, flammer og sod. I Muspelheim lever Muspelfolket.

Mod nord findes Niflheim, der er mørk og iskold. Midt imellem de to verdener findes det tomme rum Ginnungagap. Her er en behagelig temperatur og det er her urkoen Audhumla og urjætten Ymer lever. Og det er ud af de to væsener at verden, som vikingerne kendte den, fødtes.

Jætten Muspel bor i Muspelheim.

Det oldhøjtyske digt Muspilli beskriver måske en ældre sydgermansk forestilling, hvor "Muspel" er en betegnelse for den verdensbrand, der vil finde sted ved Ragnarok.

Steder i nordisk mytologi
Muspelfolket

Muspelfolket også kaldet ildjætter lever i den nordiske mytologi i det brændende Muspelheim langt mod syd. Ved Ragnarok marcherer de mod Asgård og tilintetgør til sidst verden i et hav af flammer.

Jætten Muspel bor i Muspelheim.

Jætter
Datalogi

Datalogi er læren om data og behandling af data – især vha. maskiner og computere, dvs. studiet af det teoretiske grundlag for alle former for behandling af data. Der undervises primært i datalogi på universitetet, hvor man efter opnåelse af 240-300 ECTS point, får en kandidatgrad som for eksempel cand. scient. (eng.: m.sc. (comp. sci.)) og herved bliver datalog. 

På uddannelsen lærer du at analysere og løse komplekse problemer i forbindelse med it. Det sker med redskabsfag som fx programmering og matematik, der er basis for at kunne arbejde med bl.a. algoritmer og datastrukturer.

Ordet er dannet 8. marts 1966 af Peter Naur og benyttes hovedsageligt i de nordiske lande som alternativ til det engelske begreb Computer Science (eng.) og det franske informatique, som det tyske begreb informatik også kommer fra. På dansk har man også begrebet informatik, som dog dækker over nogle andre konnotationer end datalogi.

Peter Naur grundlagde endvidere det første datalogiske institut; Datalogisk Institut ved Københavns Universitet (DIKU).

Siden datalogiens spæde skridt i midten af det 20. århundrede, har det været diskuteret, hvilket navn der skulle knyttes til den nye videnskab. Valget af datalogi i stedet for computervidenskab skal ses som et ønske om at lægge vægt på, at studiet ikke er et studie af de specifikke maskiner, computerne, men af data generelt. Således rækker datalogien langt længere tilbage end de første computere, og selv hulemalerier og røgsignaler kan ses som en form for databehandling.

På dansk anvendes i forbindelse med computere også begreberne IT og EDB, men disse henviser til den praktiske anvendelse af computere og ikke videnskaben datalogi.

Datalogiske områder 

Datalogi omfatter en række underområder af både teoretisk og praktisk karakter. Emnerne beregnelighed, afgørlighed og kompleksitet udforsker de fundamentale egenskaber ved beregning. Programmering, oversætterteknik, maskinarkitektur, netværksprotokoller og billedbehandling og interaktionen mellem maskine og menneske er alle områder som udforsker praktiske problemstillinger.

Desuden findes algoritmik, hvor man konstruerer og analyserer måder at løse abstrakte problemer på, for eksempel effektiv sortering og korteste vej i en graf, kryptologi.

Datalogi kan desuden kobles til andre videnskabelige områder: Datalingvistik, bioinformatik, kunstig intelligens

Datalogi i Danmark 

I Danmark undervises og forskes i datalogi på universitetsniveau ved følgende otte universiteter:
 CS AU (Department of Computer Science, Aarhus University), tidligere DAIMI (Datalogisk Afdeling I Matematisk Institut), på Aarhus Universitet 
 Datalogisk Afdeling på Roskilde Universitet
 Datalogisk Institut på Københavns Universitet
 Institut for Matematik og Datalogi på Syddansk Universitet
 Institut for Datalogi på Aalborg Universitet
 Institut for Digitalisering på Copenhagen Business School
 DTU Compute på Danmarks Tekniske Universitet
 Institut for Datalogi på IT-Universitetet i København

Noter

Eksterne henvisninger 

 Fagsiden for datalogi, Københavns Universitetsbibliotek 

 
Databehandling
Akademiske discipliner
Videregående uddannelser i Danmark
Mikrocomputer

Microcomputere er små computere som f.eks. Amiga, PC eller Mac, typisk kun til en enkelt bruger.

Dette står i modsætning til minicomputere og mainframes.

Referencer