alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1450'erne

Århundreder: 14. århundrede – 15. århundrede – 16. århundrede

Årtier: 1400'erne 1410'erne 1420'erne 1430'erne 1440'erne – 1450'erne – 1460'erne 1470'erne 1480'erne 1490'erne 1500'erne

År: 1450 1451 1452 1453 1454 1455 1456 1457 1458 1459

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1460'erne

Århundreder: 14. århundrede – 15. århundrede – 16. århundrede

Årtier: 1410'erne 1420'erne 1430'erne 1440'erne 1450'erne – 1460'erne – 1470'erne 1480'erne 1490'erne 1500'erne 1510'erne

År: 1460 1461 1462 1463 1464 1465 1466 1467 1468 1469

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1470'erne

Århundreder: 14. århundrede – 15. århundrede – 16. århundrede

Årtier: 1420'erne 1430'erne 1440'erne 1450'erne 1460'erne – 1470'erne – 1480'erne 1490'erne 1500'erne 1510'erne 1520'erne

År: 1470 1471 1472 1473 1474 1475 1476 1477 1478 1479

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1480'erne

Århundreder: 14. århundrede – 15. århundrede – 16. århundrede

Årtier: 1430'erne 1440'erne 1450'erne 1460'erne 1470'erne – 1480'erne – 1490'erne 1500'erne 1510'erne 1520'erne 1530'erne

År: 1480 1481 1482 1483 1484 1485 1486 1487 1488 1489

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
Potens

Potens kan have flere betydninger:
 Potens (matematik) – produkt af den samme faktor gentaget et antal gange. F.eks. er 3 i fjerde potens = 3*3*3*3.
 Impotens – problem med at få erektion (rejsning).

Se også
 Farmakologi – hvor potens er et lægemiddels virkeevne, som er afhængig af farmakokinetik og farmakodynamik.
 Homøopati – hvor potensering er "fortynding".
Mast

En mast er en oprejst genstand, f.eks. en pæl eller et rør, der bærer et eller andet.

 I skibsterminologi holder masten ofte sejl, ræer, bomme, kraner eller radioantenner. Masten på et skib er en del af skibets rigning og støttes normalt af mindst et stag og mindst to vant, foruden at store master kan støttes af barduner og lejdere.
 På land findes master blandt andet i form af antennemaster. Master på land kan støttes af barduner.

Skibsmaster

Skibsmastens sammensætning 

Skibsmaster lavet af træ er ofte samlet af flere stykker tømmer. På store sejlskibe var f.eks. stormasten dels samlet af flere stykker tømmer, holdt sammen af masteringe af jern, dels samlet i flere sektioner, således at undermasten gik fra mastefoden til mærset (her storemærs), hvorover næste sektion fortsatte. I en præcis terminologi er den egentlige mast kun den nederste del, som går gennem skibets skrog, mens de øvrige dele kaldes stænger. Den første stang efter masten hedder "den faste stang" eller "mærsestangen" og går til sallingen. Derover kan der komme endnu en stang, "bramstangen", og på skibe med firdelte master er der øverst en "røjlstang".

Skibsmasternes benævnelse 

Navne på skibsmaster:
 Et bovspryd forrest på skibet er efter traditionen ikke nogen mast, selvom det er en rundholt, som kan være opbygget ligesom en mast, der bare peger skråt fremad i stedet for opad.

Dernæst følger:
 Fokkemast Ret almindelig
 Stormast Findes altid.
 Mittermast Sjælden
 Krydsmast Har råsejl og gaffelsejl
 Mesanmast Har råsejl på et fuldrigget skib, ellers kun gaffelsejl
 Sparkermast Sjælden
 Papegøjemast Sjælden

Skibsmasternes indbyrdes placering 

På fartøjer med tre eller flere master er den bageste som regel den mindste, fordi den ikke kan støttes af en mast bagved, og ikke kan støttes så langt ud til siden og bagud med barduner, fordi skibet bliver smallere agterud.
 
Den højeste mast, på fartøjer med tre eller flere master, er som regel den næst bageste, fordi store sejlskibe altid har den største stabilitet noget agter for midtskibs. At stabiliteten er størst på det sted skyldes skrogets strømlinede form.

Fidusen ved at have mere end en mast, er at sejlene kan gøres mindre, så det bliver nemmere at sætte sejl og ikke mindst at bjerge dem igen i storm og kuling. I et søslag var det også en fordel med to master, frem for en, da skibet kunne vende hurtigere ved hjælp af sejlene. Et enkelt stort sejl er dog altid det hurtigste, hvis det passer til vindstyrken.

Referencer

Se også 

Skibsterminologi
Energioverførsel
Land (flertydig)

Land kan henvise til flere artikler:
 Stat – et eller flere geografisk afgrænsede områder under fælles ledelse
 Nation – betegnelse for et land, dets folk og institutioner samt betegnelse for en gruppe mennesker med fælles identitetsfølelse,
 Landjord – det faste "land", fx i modsætning til hav, havbund eller luft
 Landbrugsjord – omtales ofte som "land", eksempelvis '20 tønder land'
 Landområde i betydningen "på landet", dvs. modsat by.

 Andet
 Land (Týr album) – album fra det færøske band Týr.

 Se også
 Folk
 Folkeslag
 Imperium
 Nationalisme
 Samfund
 Stamme
 Rige
 Verdens lande
Kaptajn

Kaptajn har flere betydninger:

Kaptajn (transport) – den person, der har ansvaret for et fartøj (skib, rumskib, luftskib eller fly).

Kaptajn (militær) – en officersgrad i en hær eller et luftvåben.

Kaptajn (sport) – anføreren på et sportshold.
Fransk

Fransk har flere betydninger:

 Fransk (sprog)
 Fransk er noget som stammer fra eller tilhører Frankrig.
 Franskmænd er personer fra Frankrig.
 Fransk er slang for fellatio
 Fransk (skak) er en åbningsvariant i Skak.

Se også 
 Franskbrødsand
 Franskbind
 Franskbrød
 Fransk altan
 Fransk kys
 Franske kartofler
Københavns Amt

Københavns Amt var fra 1970 til 2006 et dansk amt. Det lå i Hovedstadsregionen, og dækkede en del af Sjælland, Amager, og Saltholm. Københavns Amt var Danmarks næststørste målt på befolkning, da kun Århus Amt var større.

Københavns og Frederiksberg Kommuner lå ikke i amtet, men fungerede i stedet som både kommuner og amter. Forvaltningsmæssigt udgjorde Københavns Amt og Frederiksberg Kommune tilsammen et statsamt.

Kommuner 

Amtet bestod fra 1. april 1970 til 31. marts 1974 af 20 kommuner og efter St. Magleby kommune (del af Dragør k.) og Sengeløse kommune (del af Høje-Tåstrup k.) var sammenlagt fra 1. april 1974 af de følgende 18 primærkommuner:

Bemærkninger 

 Albertslund Kommune hed Herstedernes Kommune frem til 1973.
 Ballerup Kommune hed Ballerup-Måløv Kommune frem til 1974.
 Dragør og Store Magleby kommuner blev først slået sammen i 1974.
 Hverken Dragør eller Vallensbæk kommuner havde pr. 2006 indbyggere nok til at kunne fortsætte som selvstændige kommuner, men begge kommuner benyttede den særlige "kattelem" i loven, der indebar, at kommuner med færre indbyggere end 20.000 indbyggere kunne fortsætte uden sammenlægning, såfremt de fik en såkaldt partnerskabsaftale med en større nabokommune. Dragør fik en partnerskabsaftale med Tårnby, mens Vallensbæk fik én med Ishøj Kommune. Dragør og Vallensbæk var i øvrigt de eneste to kommuner i Danmark, der benyttede sig af kattelemmen, hvis man ser bort fra de fire ikke-brofaste økommuner; Fanø, Læsø, Samsø og Ærø, der alle var fritaget fra kravet om de 20.000 indbyggere.
 Avedøre Sogn blev i 1974 overflyttet fra Glostrup Kommune til Hvidovre Kommune.
 Ishøj Kommune hed Torslunde-Ishøj Kommune frem til 1975.
 Egedal Kommune blev udover Ledøje-Smørum dannet af Stenløse og Ølstykke kommuner, begge beliggende i Frederiksborg Amt.
 Rudersdal Kommune blev udover Søllerød dannet af Birkerød Kommune beliggende i Frederiksborg Amt.
 Furesø Kommune blev udover Værløse dannet af Farum Kommune beliggende i Frederiksborg Amt.

Administration 

Amtsrådet i Københavns Amt havde 31 medlemmer, og blev som i andre amter ledt af en amtsborgmester. Fire personer nåede at tjene som amtsborgmestre i Københavns Amt:

Københavns Amts amtsgård lå fra 1952 til 1992 på Blegdamsvej i Københavns Kommune – altså uden for amtet. Denne amtsgård blev efter indvielsen udsmykket med de 18 kommuners kommunevåbener, men disse blev taget ned igen efter nogle år. 1. januar 1993 flyttede amtet ind på den nye amtsgård i Glostrup syd for stationen.

Strukturreformen 
Som led i strukturreformen ophørte amtet pr. 31. december 2006, og dets opgaver videreføres af Region Hovedstaden, de storkøbenhavnske kommuner og staten. Amtsgården overgik til Retten i Glostrup.

Nye kommuner i det gamle Københavns Amt 

De med * mærkede kommuner ligger hen over den nu afskaffede amtsgrænse mellem Københavns og Frederiksborg amtskommuner:

Statistisk kilde 
Danmarks Statistik, Statistikbanken.dk

Se også 
 Region Hovedstaden
 Danmarks amter (1970-2006)

Danmarks amter (1970-2006)
Ophørt i 2006
Etableret i 1970
Arden Kommune

Arden Kommune var en kommune i Nordjyllands Amt, som blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik kommunen i Mariagerfjord Kommune i Region Nordjylland sammen med Hadsund Kommune, Hobro Kommune og den vestlige del af Mariager Kommune.

Tidligere kommuner 
Arden Kommune blev dannet ved sammenlægning af følgende 4 sognekommuner:

Sogne 
Følgende sogne indgik dermed i Arden Kommune, alle fra Hindsted Herred:
 Astrup Sogn
 Ove Sogn
 Rold Sogn
 Rostrup Sogn
 Store Arden Sogn
 Valsgaard Sogn
 Vebbestrup Sogn

Borgmestre

Faciliteter 
Kommunen havde i hver af de seks mest betydende byer en kommunal skole. Dog er skolen i Oue overgået til privatskolen Lille Virgil. I Vebbestrup er der tillige privatskolen Solhverv, som tidligere var en kostskole.

Rold Skov, navngivet efter byen Rold, er den mest kendte seværdighed i Arden kommune, idet kommunen dækker hele den sydlige del af skoven.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Mariagerfjord Kommune
Kommune
Trelleborg

Trelleborg har flere betydninger:
 Trelleborg (Sverige) – er en by i Skåne i Sverige.
 Trelleborg (ringborg) – er en bestemt type ringborge fra vikingetiden.
 Trelleborg (Slagelse) – er navnet på trelleborgen beliggende ved Slagelse.
 Vikingeborgen Trelleborg - Museum på trelleborgen ved Slagelse
 Trelleborg (Trelleborg) – er navnet på en tilflugtsborg fra vikingetiden ved byen Trelleborg.
 Trelleborg AB – er en global gruppe industrivirksomheder.
 Trelleborg A/S er et dansk byggefirma.
Gesandtskab

Gesandtskab eller Legation er en stats officielle repræsentation i en anden stat med henblik på varetagelse af hjemlandets politiske og økonomiske interesser. Gesandtskaber og legationer ledes af en chef af lavere rang af ambassadør. Betegnelserne er siden 1950'erne erstattet af ambassade, der tidligere kun blev anvendt om stormagternes repræsentationer.

Diplomati
Viljandi

Viljandi (historisk også Fellin) er en by i Estland, beliggende 70 km øst for byen Pärnu. Byen blev først omtalt som Fellin i 1211. Også formen Felin er set. Kommunen har  indbyggere.

I 1208 deltog danske korsfarere angiveligt i et togt mod Fellin på grænsen mellem de livlandske og estiske områder. Det var ifølge nogle versioner af legenden ved denne lejlighed, at Dannebrog faldt ned fra himlen.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Estland
1447

Konge af Danmark: Christoffer 3. 1440-1448

Se også 1447 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Ridder Niel Banner Thomsen (født 1400).

Eksterne henvisninger 

47
1446

Konge af Danmark: Christoffer 3. 1440-1448

Se også 1446 (tal)

Begivenheder 
9. oktober - Hangul-alfabetet offentliggøres i Korea

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

46
1445

Konge af Danmark: Christoffer 3. 1440-1448

Se også 1445 (tal)

Begivenheder 
 Kong Christoffer gifter sig med den kun 15 år gamle Dorothea af Brandenburg. Brylluppet holdes på Københavns Slot.

Født 
 1. marts – Sandro Botticelli, italiensk maler (d. 1510)
 16. marts – Johann Geiler von Kaisersberg (d. 1510)
 Albert Brudzewski, polsk astronom (d. 1497)
 Nicolas Chuquet, fransk matematiker

Dødsfald 
 5. juni – Leonel Power, engelsk komponist
 11. juni – Henry de Beauchamp, 1. Hertug af Warwick (f. 1424)
 8. august – Oswald von Wolkenstein, østrigsk komponist (f. 1377)
 Joan Beaufort, Dronning af Skotland
 Olug Moxammat, Khan af Kazan

Eksterne henvisninger 

45
1444

Konge af Danmark: Christoffer 3. 1440-1448

Se også 1444 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

44
1442

Konge af Danmark: Christoffer 3. 1440-1448

Se også 1442 (tal)

Begivenheder 
 Christoffer 3. af Bayern krones til konge af Norge

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

42
1441

Konge af Danmark: Christoffer 3. 1440-1448

Se også 1441 (tal)

Begivenheder 

 8. juni – Nørrejyske bønder rejser sig til oprør mod Christoffer 3. af Bayern, men han knuser det i Slaget ved Skt. Jørgensbjerg i Han Herred, og lederen Henrik Tagesen henrettes i Aalborg
 14. september – Christoffer 3. af Bayern krones til konge af Sverige

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

41
1440

Konge af Danmark: Christoffer 3. 1440-1448

Se også 1440 (tal)

Begivenheder 
 9. april - Christoffer 3. af Bayern bliver hyldet som konge af Danmark på Viborg Landsting

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

40
1439

Konge i Danmark: Erik 7. 1396-1439 

Se også 1439 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

39
1437

Konge i Danmark: Erik 7. 1396-1439

Se også 1437 (tal)

Begivenheder 
 Det danske rigsråd anmoder Christoffer af Bayern om at overtage den danske trone, efter at Erik 7. af Pommern har trukket sig tilbage til Gotland

Født

Dødsfald 
 3. januar - Katherine af Valois, engelsk dronning fra 1420-1422 (født 27. oktober 1401).

Eksterne henvisninger 

37
1436

Konge i Danmark: Erik 7. 1396-1439

Se også 1436 (tal)

Begivenheder 
 Katedralen i Firenze Cattedrale di Santa Maria del Fiore bliver indviet.

Født 
 16. november – Leonardo Loredan, doge i Venedig fra 1501 til sin død (død 1521).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

36
1435

Konge i Danmark: Erik 7. 1396-1439

Se også 1435 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

35
1434

Konge i Danmark: Erik 7. 1396-1439

Se også 1434 (tal)

Begivenheder 

 Jan van Eyck maler et oliemaleri af Giovanni di Nicolao Arnolfini og hans kone, der bor i Brugge.
 Malmøhus bliver grundlagt.
 Bondeoprør begynder i Norge og Sverige mod Erik af Pommerns styre. Leder af oprøret var Engelbrekt Engelbrektsson.

Født 
 Michael Wolgemut, tysk kunstmaler og billedkunstner, bl.a. Dürers lærer (død 1519).

Dødsfald 
 1. juni - Vladislav 2. Jagello af Polen, storfyrste af Litauen og fra 1386 til sin død konge af Polen (født ca. 1351/62).

Referencer

Eksterne henvisninger 

34
1433

Konge i Danmark: Erik 7. 1396-1439

Se også 1433 (tal)

Begivenheder 
 Kinesiske skibe under admiral Zheng He når Kap Det Gode Håb på Afrikas sydspids. Det er kun et pludseligt skift i kejserens holdning til opdagelsesrejser, der hindrer, at kineserne finder søvejen til Europa, før europæerne finder søvejen til Kina!

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

33
1432

Konge i Danmark: Erik 7. af Pommern 1396-1439 

Se også 1432 (tal)

Begivenheder

Født 
 Innocens VIII, pave fra 1484 til sin død i 1492.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

32
1431

Konge i Danmark: Erik 7. af Pommern 1396-1439

Se også 1431 (tal)

Begivenheder 
 30. maj - Jeanne d'Arc brændes på bålet i Rouen efter at være blevet dømt som heks og kætter
 15. december – Henrik 6. af England krones som konge af Frankrig i Paris

Født 
 1. januar – Alexander 6., spanskfødt pave. (død 1503)

Dødsfald 
 30. maj – Jeanne d'Arc, fransk helgeninde (født 1412)

Referencer

Eksterne henvisninger 

31
1430

Konge i Danmark: Erik 7. 1396-1439

Se også 1430 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 5. januar – Philippa af England, engelsk prinsesse, gift med Erik 7. af Pommern (født 1394).

Eksterne henvisninger 

30
1430'erne

Århundreder: 14. århundrede – 15. århundrede – 16. århundrede

Årtier: 1380'erne 1390'erne 1400'erne 1410'erne 1420'erne – 1430'erne – 1440'erne 1450'erne 1460'erne 1470'erne 1480'erne

År: 1430 1431 1432 1433 1434 1435 1436 1437 1438 1439

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1440'erne

Århundreder: 14. århundrede – 15. århundrede – 16. århundrede

Årtier: 1390'erne 1400'erne 1410'erne 1420'erne 1430'erne – 1440'erne – 1450'erne 1460'erne 1470'erne 1480'erne 1490'erne

År: 1440 1441 1442 1443 1444 1445 1446 1447 1448 1449

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1420'erne

Århundreder: 14. århundrede – 15. århundrede – 16. århundrede

Årtier: 1370'erne 1380'erne 1390'erne 1400'erne 1410'erne – 1420'erne – 1430'erne 1440'erne 1450'erne 1460'erne 1470'erne

År: 1420 1421 1422 1423 1424 1425 1426 1427 1428 1429

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
Arad

Arad er en by i det vestlige Rumænien. Byen var indtil 1919 en del af Ungarn. Byen er hovedstad i distriktet Arad af samme navn. Den ligger ved floden Mureş, og har  indbyggere.  Den er den tredjestørste by i det vestlige Rumænien efter Timișoara og Oradea, og den 12. største i Rumænien.

Arad er et travlt transportknudepunkt ved Mureș-floden og et vigtigt kulturelt og industrielt centrum og har været vært for et af de første musikkonservatorier i Europa, og den første bilfabrik i Ungarn og det nuværende Rumænien.  I dag er det sæde for en rumænsk ortodoks ærkebiskop og har et rumænsk ortodoks teologisk seminarium og to universiteter.

Kilder og henvisninger

Byer i distriktet Arad
Flod (flertydig)

Flod har flere betydninger:

 Flod – et større vandløb.
 Flod (oversvømmelse) – en oversvømmelse langs en elv.
 Flod (typografi) – et typografisk udtryk for et sammenfald af ordmellemrum i flere samhørende linjer.

Se også
 Floden – et stjernebillede på den nordlige himmelkugle.
 Flod (tidevand) – højvande og stigende tidevand betegnes flod.
 Springflod (tidevand) – indtræffer ved fuldmåne og ved nymåne, når månens og solens indflydelse forstærker hinanden.
 Europæiske floder – liste over de vigtigste floder i Europa
Sø (flertydig)

Sø eller SØ henviser til flere artikler:

 Sø – et ferskvandsområde
 Sø (bølge) – en stor bølge eller høj bølgegang
 Brodsø – en speciel type bølge
 Sø (hovedgård) – en hovedgård

 Sydøst – en vind- eller kompasretning, der forkortes "SØ"

Se også
 So – et hunsvin, i flertal "søer"
Springflod

Springflod har flere betydninger:

 Springflod  (tidevand) – er kraftig flod (tidevand).
 Springflod  (film) – en dansk film fra 1990.
Brodsø

Brodsø er en bølge, som bryder på åbent vand. Brodsøer er meget kritiske for mindre skibe, da det kan få dem til at kæntre.

Vandbølger
Nordøst

Nordøst har flere betydninger:

 Nordøst (retning) – en kompasretning.
 Nordøst (musical) – en russisk  musical af Aleksei Ivaschenko og Georgii Vasiljev.
 Nordøst (teaterstykke) – et tysk  teaterstykke af Torsten Buchsteiner.
 Det nordøstlige USA (en), en af de 4 regioner i USA.
Nordvest

Nordvest har flere betydninger:

 Nordvest (retning) – en kompasretning midt imellem nord og vest.
 Nordvestkvarteret – en bydel i København
 Det Nordvestlige føderale distrikt – en del af Rusland
 Nordvestpassagen – en søvej mellem Atlanterhavet og Stillehavet
 Nordvest (provins) – en provins i Sydafrika
 Nordvest (film) - dansk dramafilm fra 2013.

Se også
Northwest Airlines – amerikansk flyselskab
Northwest Territories – canadisk område
Sydvest

Sydvest har flere betydninger.

 Sydvest (retning) – en verdensretning mellem syd og vest. 
 Sydvest (hovedbeklædning) – en hovedbeklædning benyttet af søfolk.
 København SV – et område i København, der ofte omtales som sydvest. Omfatter bl.a. Sydhavnen.
 Syd for sydvest - et aarhusiansk punkband.
 FC Sydvest 05 - en dansk fodboldklub.
Sydvest (hovedbeklædning)

En sydvest er en bredskygget vandtæt hovedbeklædning. Sydvesten og regntøj ("olietøj") og waders er beregnet til særlig hårdt vejr på fiskerkuttere eller under våde vejrforhold. 
Sydvesten er bredskygget bagtil. Fortil er skyggen krammet ned for at skærme mod slagregn. Den er  forsynet med bånd til binding under hagen for at bevare hovedbeklædningen på.

Sydvesten blev fremstillet af lærred af bomuld belagt med rå eller kogt linolie. De traditionelle farver gul og grøn har formentlig oprindelse i farven på den oliebaserede præparering. Med vulkanisering i midten af 1800-tallet kom gummierede stoffer frem, og i dag fremstilles sydveste af vinyl. Navnet betyder "beskyttelse mod sydvestenvind" og hedder det samme på flere sprog: Südwester på tysk, Sou'wester på engelsk, Sydväst på svensk, Zuidwester på nederlandsk og Süüdvester på estisk.

Hatte

it:Impermeabile (abbigliamento)#Cerata
Kompasretning

Kompasretningerne beskriver de geografiske retninger, herunder de fire verdenshjørner. Retningen tænkes angivet fra ethvert punkt på en plan flade (et geodætisk kort) eller en kugleflade (en globus).

Verdenshjørner 
Et verdenshjørne er en af de fire geografiske hovedkompasretninger (set ud fra fx et traditionelt kort der vender læseligt):
 Nord som er op.
 Syd som er ned.
 Øst som er til højre.
 Vest som er til venstre.

Desuden kan man tale om yderligere to retninger, nemlig:
 Zenit som er retningen lodret opad
 Nadir som er retningen lodret nedad

Kompasretninger 
Flere af kompasretningerne har haft navne fra gammel tid (se nedenfor), men de øvrige kan beskrives ved angivelse af et antal grader, hvor retningen nord fastlægges som = 0°, og hvor gradtallet er stigende i solens retning (= "med uret"). Traditionelt svarer 360° til hele cirklen, men en ny skala opererer med en opdeling i 400 enheder, kaldet gon. Kompasretningerne forkortedes oprindeligt på dansk med N for nord, S for syd, Ø for øst og V for vest. I dag bruges sædvanligvis de engelske forkortelser: E (East) og W (West), men nord og syd er uændret.

De navngivne kompasretninger

Kompasretninger i navigation 
Vindretninger angives efter den retning som vinden bevæger sig fra, mens strømretninger angives efter den retning strømmen bevæger sig imod. Når man f.eks. taler om "nordlig vind" eller at vinden er i nord, så betyder det altså at vinden har retning fra nord mod syd. Strømretninger angives i reglen  som nordgående, vestgående og tilsvarende, hvilket sjældent giver anledning til misforståelser.

Vindretningerner fra kardinalretningerne N, V, Ø og S benævnes også Nordenvinden, Vestenvinden og Østenvinden mens den sydlige vind er navngivet efter ældre sprogbrug: Søndenvinden.

Kompasretninger i kulturhistorien
Man har længe benyttet kompasretninger som omskrivninger for geografiske eller kulturelle enheder. Vesten eller occidenten er således de kristne lande, der ligger vest for de muslimske lande. Østen eller orienten er så de lande, der ligger øst for vesten. Levanten er et andet navn for den nærmeste orient, ordet betyder den opgående sols lande. 

Syden er en betegnelse for de varme lande, selv om der jo bliver koldere igen, når man har passeret ækvator.

Norden er for os de nordiske lande. Betydningen er en anden i andre områder. 

Mange af de tidligste kort fremstillet i Europa, har øst anbragt øverst på kortet. Som et minde om dette, har kompasroser på kort ofte et lille kors ved øst. Det henviser også til, at øst i store træk var retningen til Jerusalem.

Trivia 
 Kompasretningen sydvest bør ikke forveksles med beklædningsdelen af samme navn.

Se også 

 Kompasrose

Eksterne referencer 

Navigation
Koalitionens civile administration i Irak

Koalitionens midlertidige administration i Irak ledet af USA (engelsk: Coalition Provisional Authority eller CPA) blev oprettet 21. april 2003 som en midlertidig regering i landet efter invasionen af Irak. 

Administrationen blev først ledet af den pensionerede general Jay Garner, der også havde ledet dens forgænger, afdelingen for genopbygning og humanitær hjælp (engelsk: Office for Reconstruction and Humanitarian Assistance eller ORHA), men på grund af hans uenighed med den amerikanske regerings politik om at opløse det gamle Irakiske statsapparat totalt, blev han allerede 11. maj 2003 afløst på posten af L. Paul Bremer. Den midlertidige administration var en underafdeling af det amerikanske forsvarsministerium. 

Den danske repræsentant i administrationen var ministerråd Torben Gettermann.

Den midlertidige administration overtog mange steder i Irak Saddam Husseins gamle paladser, hvorfra de ledede Irak.
Den midlertidige administration overgav magten til den irakiske overgangsregering 28. juni 2004 og blev nedlagt. L. Paul Bremer forlod Irak samme dag.

Opgaver 
CPA var ansvarlig for uddelingen af udviklingsstøtte fra udviklingsfonden for Irak i året efter invasionen. Fonden var afløseren for det tidligere olie-for-mad program og gav blandt andet midler til Iraks program for indkøb af hvede, program for opbygning af elektricitets- og olieinfrastruktur, udstyr til Iraks sikkerhedsstyrker, statslige lønninger og driften af statslige ministerier.

CPA's historie 

CPA's første handling under Paul Bremer var at udstede en ordre om, at alle medlemmer af baath partiet skulle fjernes fra det offentlige system i Irak. 23. maj opløste CPA's anden ordre formelt den irakiske hær. 22. juli 2003 dannede den midlertidige administration det Irakiske Regerende Råd, en samling af eksilirakere, der var modstandere af Saddam Husseins styre, og som overtog mange af opgaverne.

Selv om det Irakiske Regerende Råd stadig var underlagt CPA, havde det stadig flere nøgleansvarsområder. Opgaverne var bl.a. udpegningen af repræsentanter til FN, ministre til midlertidige poster og udarbejdelsen af en midlertidig grundlov, kendt som Transitional Administrative Law, der blev brugt til at regere det irakiske samfund til en permanent grundlov kunne blive skrevet og godkendt af folket.

14. december 2003 holdt CPA en pressekonference i Bagdads grønne zone, hvor det blev offentliggjort, at Saddam Hussein var fanget den foregående nat.

Noter 

Irak
Irakkrigen
Isbryder

En isbryder er et skib særligt konstrueret til at bryde is på f.eks. en flod eller på havet. Denne isbrydning sker for at sikre, at skibstrafikken kan fortsætte sin drift. Man bryder en sejlrende, som skibene kan benytte sig af.

I dag har de største isbrydere et deplacement på 25.000 tons, og deres nukleare fremdrivningsmaskineri producerer ca. 60 megawatt. Isbrydere med traditionelt fremdrivningsmaskineri (enten dieselfremdrivning eller diesel-elektrisk fremdrivning), producerer ca. det halve.

Den første isbryder menes at være den russiske isbryder Pilot fra Kronstadt, bygget i 1864. Efterfølgende byggede de fleste nationer med isdækkede havområder isbrydere, der gradvist blev større og stærkere.

Teknologi 
De primære konstruktionsforskelle på isbrydere og "almindelige" skibe er:
 Forstærket skrog; især fortil, da meget af trykket fra isen ligger her. Dette vil ofte være ved kortere afstand mellem spanterne og tykkere stålplader på klædningen.
 Isbryderstævn, der gør at skibet glider op på isen og bruger egenvægten til at bryde den.
 Store langsomme skruer; store skruer giver et større moment. Til gengæld skal der større effekt til at skabe den samme fremdrivningshastighed som med en mindre skrue. Dette betyder ikke så meget, da isbrydningstjeneste normalt foregår med lave hastigheder.
 Høj aptering; således at skibsføreren har et bedre udsyn over isen.

Isbryderne kan ud over dette være udstyret med forskellige systemer, der kan lette isbrydningen. Som eksempler kan nævnes et krængningssystem (enten vandtanke, hvor vandet trykkes fra side til side – eller store pumper, der pumper vandet under isen over på – skiftevis – den anden side af isbryderen), dampdyser (hvor der blæses dampbobler ud under isen, som får den til at krakelere) eller helikopter til isrekognoscering.

Galleri

Eksterne henvisninger 
 Statsmeteorolog, Kaptajn Speerschneider: "Isbrydere og deres Virksomhed" (Geografisk Tidsskrift, Bind 29; 1926)
Lilleå

Lilleå er flertydigt.

Mange danske lokaliteter hedder Lilleå.
Enten alene eller med et andet stednavn foran.

 Lilleå (Ikast) – et vandløb ved Ikast som løber ud i Storå
 Lilleå (Hadsten) – et vandløb i Lerbjerg Sogn, Favrskov Kommune som løber ud i Gudenå ved Langå
 Hodsager Lilleå – et vandløb i det midtvestlige Jylland ved Hodsager og løber ud i Storå
 Råsted Lilleå – et vandløb i det vestlige Jylland løber gennem Råsted og ud i Storå
 Skomager Lilleå – et vandløb i det sydvestlige Jylland løber ud i Varde Å
Østlig takvinge

Østlig takvinge (Nymphalis xanthomelas) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den er udbredt i det østlige Europa fra de baltiske lande i nord til Grækenland i syd og videre gennem Asien til Stillehavet og Japan. Østlig takvinge holder til i lysninger i skove og skovbryn, gerne ved piletræer. Den østlige takvinge flyver fra april-juni og igen, når de nye voksne individer kommer frem i juli-september.

Forekomst i Danmark 
Arten er en stor sjældenhed i Danmark, da den kommer fra noget østligere egne. Tilbage i 1954 var der en "invasion" af østlig takvinge på Bornholm, hvor der blev indsamlet fem eksemplarer. I i 2003 var der en ny bølge af østlig takvinge, der er blevet set i flere steder i Danmark.

Udseende 
Det er meget svært at kende den østlige takvinge fra kirsebærtakvingen. Kun farven på benene er et sikkert tegn til at skelne mellem de to arter. Kirsebærtakvingen har sorte hår på benene, mens østlig takvinge har gule hår.

Livscyklus 
Den østlige takvinge har en enkelt generation om året. De voksne individer overvintrer som hos mange andre takvinger.

Foderplanter 
Pil, asp og elm.

Galleri

Kilder/Henvisninger 
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 133-134.
Danmarks Naturfredningsforening
Østlig takvinge på lepidoptera.dk
Takvingefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Vidå

Vidå (tysk: Wiedau, jysk æ Virå, frisisk: Widuu) er en å beliggende i Sønderjylland.

Åen gennemløber Rudbøl og Rudbøl Sø, samt sluserne Højer Sluse og Vidå Sluse. På visse strækninger udgør den landegrænsen mellem Danmark og Tyskland.

På visse strækninger udgør åen desuden sognegrænse mellem Højer og Møgeltønder, Ubjerg og Tønder sogne.

Den er i stor udstrækning styret via dæmninger og pumpestationer, da den vander store dele af Tøndermarsken. Mellem Ejderen og Vidåen bosatte sig i middelalderen nordfrisere.

Den danske rødliste fra 1997 anså at den sidste eksisterende bestand af snæbel var i Vidåen. Herfra er den ynglet og udsat i andre åer med uløb i Vadehavet.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 

Vandløb i Danmark
Floder i Slesvig-Holsten
Lillejuleaften

Lillejuleaften er en dag der falder den 23. december - altså dagen før Juleaften.

Baggrund 
Traditionelt set er Lillejuleaften blevet brugt til at fejre at man har fået afsluttet sine forberedelser frem mod juledagene. Alt skulle gerne afsluttes inden julens fejring, og især på landet stod man selv for alt, herunder slagtning, bagning, lysestøbning med mere, men også rengøring og personlig hygiejne skulle være klaret.

Dagen har ikke noget med kirken at gøre og aftenen har traditionelt været brugt til blandt andet kagebagning, og i nyere tid også at lave risengrøden til den traditionelle risalamande, mens mange også bruger dagen til at pynte juletræet.

Referencer 

Jul
Andesteg

Andesteg er en traditionel middagsret til fejring af højtiderne mortensaften og juleaften. Hovedingrediensen er en hel and, som typisk steges i ovn. Grunden til, at der spises andesteg eller gåsesteg til mortensaften er, at Skt. Morten ifølge legenden blev afsløret i en gåsesti af skræppende gæs, hvorefter man gjorde ham til biskop.

Eksterne henvisninger 

Kødretter
Fjerkrækød
Julemiddag
Sankt Morten

Sankt Morten (ca. 315 – 11. november 397) er en katolsk helgen. Han kaldes også Sankt Martin Martin af Tours og på dansk Morten Bisp. Han er skytshelgen for husdyr og tiggere og er den franske nationalhelgen.

Han kom fra Sabaria i den romerske provins Pannonien (det nuværende Szombathely i Ungarn), men flyttede tidligt til Pavia i Italien. Mortens far var en højtstående officer i den romerske hær, og da Morten var 15 år gammel, måtte han også tjene i hæren. Han blev udstationeret i Gallien (det nuværende Frankrig).

Historie 

En af de mest kendte historier handler om en kappe – en soldaterkappe – som han splittede i to og gav den ene halvdel til en frysende tigger. Samme nat fik han et syn, hvor Jesus fortalte ham, at han selv var den arme tigger. Han drømte også, at Jesus gav ham den halve kappe tilbage.

Da Morten vågnede næste morgen, var hans kappe hel igen. Kappen gav anledning til ordet "kapel", og den opbevares i dag i et kapel i Paris.

På grund af drømmen og miraklet lod Skt. Morten sig døbe næste dag. Han forlod hæren og blev munk i nærheden af Tours, hvor han grundlagde et kloster i Poitiers.

Morten missionerede på ture i det vestlige og centrale Frankrig. Han blev derved så populær, at befolkningen i Tours valgte ham som biskop den 4. juli i år 371. Han nægtede dog at bo inden for bymuren og lod derfor et kloster opføre udenfor. Klosteret blev senere kendt som Marmoutier.

Traditioner 

Ifølge overleveringen ønskede Skt. Morten ikke at være biskop. Han gemte sig i et skur fyldt med gæs, men de skræppede op og afslørede ham. Morten (Martin af Tours) blev nu mod sit ønske udnævnt til biskop den 4. juli år 371. Efter hans død den 11. november 397 blev han begravet i Tours, og dagen blev indført som en officiel gåseslagtedag, i Danmark kaldet Mortensdag.

Denne historie er grunden til, at man i Danmark traditionelt spiser gås eller and Mortens aften den 10. november.

I Flandern og store dele af Tyskland, Østrig og Holland går børnene i procession med lanterner på Mortens aften. Forrest rider en mand udklædt som Skt. Morten, mens børnene synger om Skt. Morten og lanternerne. Lanterneoptog findes også i Danmark.

Et gammelt dansk vejrvarsel siger, at vejret på Mortensaften varsler vejret juleaften. Hvis vejret er mildt på Mortensaften, bliver det hvid jul.

Martin Luther blev født den 10. november og er opkaldt efter Den Hellige Martin, da katolikker ofte navngiver børn efter en helgen.

Kilder/Henvisninger 
 Ingers hjemmeside om traditioner 
 Heiliger Martin, Lieder – tyske børnesange til Mortens aften
 New Advent, St. Martin of Tours
  Via Sancti Martini 

Helgener
315



Begivenheder 
 Kejser Konstantin den Store har konsolideret sin magt. Konstantinbuen bliver indviet.

 Kristendomen lovliggøres i Rom

Født

Dødsfald 
 31. januar - Pave Sylvester 1.

Eksterne henvisninger 

15
397



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 4. april – Sankt Ambrosius
 8. november – Skt. Morten

Eksterne henvisninger 

97
Flagguirlande

Flagguirlande er en guirlande med flag på og er traditionel julepynt på juletræet i Danmark. Traditionen med flag på juletræet stammer fra 1800-tallet og blev især populær efter  det danske nederlag i 1864.

I store udgaver benyttes flagguirlander som oppyntning til fødselsdagsfester. Flagguirlander består typisk af landeflag, i Danmark med Dannebro, men kan også have andre flag som eksempelvis Jolly Roger.

Referencer 

Julepynt
Traditioner
Julebuk

En julebuk er (nu om dage) en buk lavet af halm, der er bundet sammen med røde bånd.

Oprindelse 
Ifølge Holberg og folkemindeforskeren H.F.Feilberg var en julebuk tidligere en person, der optrådte forklædt som en buk i julestuer og julelege. Julebukken kunne fx være forsynet med voldsomme attributter, der skulle understrege hans dyriske maskulinitet. En beretning fra staten af 1500-tallet fortæller om unge, der løb rundt i "rædegrimer og anden djævleham" og på den måde skræmte folk for sjov og lavede ballade. I folketroen var julebukken et overjordisk væsen i bukkeskikkelse, som man kunne påkalde sig i legen, og det er nærliggende at sammenligne bukken med den græske gud Pan eller en nordisk frugbarhedsskikkelse.
	
Traditionen med julebukke går tilbage til middelalderen og kendes stort set kun i Norden, men dens oprindelse er ukendt. Traditionen med julebukke af halm er dog først kendt i Danmark efter 1945, hvor der var en stærk tilstrømning af svenske juletraditioner. 
 
Ifølge historikeren Troels Troels-Lund er julebukken en overlevering fra dyrkelsen af Thor, da julebukken undertiden var udstyret med en hammer. Julebukkens oprindelse er dermed et levn fra en gammel vikingeskik om at ofre en buk i julemåneden, som et symbol på tordenguden Thors bukke, for at få et godt år. Julebukkens oprindelse bliver dog også knyttet til middelalderens kirkelige julespil, der ofte inkluderede en hornet djævel, hvorfra der kan trækkes visse paralleller til julebukken.

Referencer 

Traditioner
Symboler
Julepynt
316



Begivenheder

Født 
 Skt. Morten, Sabaria, Ungarn (ikke helt sikkert dette år, men mange kilder siger "ca. 316")

Dødsfald 

16
Kirkeåret

Kirkeåret i den danske folkekirke begynder den første søndag i advent og slutter den sidste søndag efter Trinitatis.

Kirkeåret følger derfor et solår ækvivalent med den sædvanlige gregorianske kalender, dog således at det altid starter på samme ugedag: Den første dag i kirkeåret (kirkeårets nytår) er søndagen i intervallet 27. november til 3. december (inklusive) efter den sædvanlige kalender.

Påsken og med den andre af årets helligdage har en varierende placering som afhænger af månens faser. Men der er dog ikke tale om et egentligt måneår således som det kendes fra den muslimske kalender og dens placering af ramadan.

Kirkeårets opbygning 
Kirkeåret har en bestemt struktur. Adventstiden bygger op til jul; dernæst følger nytåret og Helligtrekongertiden. Så følger Fasten, der afsluttes ved påske. Efter påsketiden kommer pinse, og resten af året er Trinitatistiden.

Septuagesima 
Septuagesima er den 9. søndag før påske; navnet betyder "den 70.", underforstået "dag før påske", selv om dagen kun ligger 63 dage før påske.

Seksagesima 
Seksagesima er den 8. søndag før påske; navnet betyder "den 60.", underforstået "dag før påske", selv om dagen kun ligger 56 dage før påske.

Quinquagesima 
Quinquagesima er den 7. søndag før påske (fastelavns søndag); navnet betyder "den 50.", underforstået "dag før påske", selv om dagen kun ligger 49 dage før påske.

Denne dag bliver benævnt som "fastelavns søndag" i dag. Betegnelsen Quinquagesima bruges ikke i daglig tale i vor tid længere.

Se også 

 Liturgiske farver
 Nytår
 Religion

Eksterne henvisninger 
 landsarkivetkbh.dk: Gammeldags tidsregning  Citat: "... I kirkebogen kan der så fx stå, at et barn blev døbt "Dom. 7. p. Trin. 1770". – altså den 7. søndag efter trinitatis – i stedet for "søndag den 29. juli"..."
 Dansk kirkekalender – Microsoft Excel-fil hvori man ved at rette årstallet i én celle kan få víst en kalender for et vilkårligt år. 
 Kirkeåret, evighedskalender.
Karton

Karton har flere betydninger:

 Karton (papir) – en tykkere form for papir
 Karton (kolli) – et kolli pakket i karton
 Karton (tegning) – en arbejdstegning i for et maleri, en gobelin eller andet kunstværk

Se også 
 Mælkekarton
Karton (papir)

Karton er papir i flere lag med en gramvægt på over 170 g/m². Dette giver karton egenskaber ved bukning, falsning osv., som almindeligt papir ikke har. 

Jo højere gramvægt, des stivere er kartonet. Meget stift karton benyttes ofte indendørs til skilte.

Karton har genbrugskoden "PAP".

Se også 
Pap

Papir
Kartoner
Gramvægt

Gramvægt (også kaldet papirvægt) er masse per arealenhed.

Enheden for gramvægt er gram per kvadratmeter (g/m²). Ofte angives det blot som gram (g).

Værdien for papirs og kartons gramvægt er et udtryk for, hvor kraftig det er. Almindeligt kopipapir er normalt på 80 g/m², mens karton først starter med 170 g/m² og går op til adskillige hundrede g/m².

Ved frankering af et brev er dets vægt af betydning. Et tip til en overslagsberegning af vægten: Hvis det er kopipapir (80g), så er vægten af et A4-ark lig 80 delt med 16 = 5 gram. Det er fordi et A4-arks areal er en sekstendedel kvadratmeter.

Masseenheder
Papir
Kvadratmeter

En kvadratmeter, kvm eller m2, er en afledt SI-enhed, der bruges om arealstørrelser. 

1 kvadratmeter er arealet af et kvadrat med længden 1 meter. Kvadratmeter anvendes f.eks. ved opmåling af boligstørrelser og grundarealer i de lande, der bruger SI-systemet. 

Tabel for arealmål

 1 km²	= 100 ha (hektar)
 1 ha	= 100 ar
 1 ar	= 100 m²
 1 m²	= 100 dm²
 1 dm²	= 100 cm²
 1 cm²	= 100 mm²
 1 mil² = 100 km² - her antages at én mil = 10 km, hvilket kun er tilfældet med én variant af mil - en norsk mil. Derfor er mil en dårlig international enhed - dog findes er også en international mile på ca. 1.609,344 meter, men der findes mange andre definitioner på længden af en mil - se et udvalg i tabellen i artiklen mil.

Omregninger 
En kvadratmeter svarer til:
 0,000 001 kvadratkilometer (km²)
 10.000 kvadratcentimeter (cm²)
 0,000 1 hektar (ha)
 0,01 ar
 0,000247105381 acre
 1,195990 kvadratyard 
 10,763911 kvadratfod
 1.550,0031 kvadrattommer

Se også 
 SI-enhed
 Arealenhed

Måleenheder
Afledte SI-enheder
Anker

Ordet anker har mange betydninger eller specielle anvendelser:
 Anker (søfart) – en konstruktion til fastgøre et skib eller båd til et vandområdes bund.
 Varpanker – er et forholdsvis lille anker som bruges til at flytte et større sejlskib ved hjæp af en båd. Se Anker (søfart).
 Drivanker – er et nødanker til at stabilisere et fartøj i vanskeligt vejr.
 Anker (rummål) – gammelt dansk rummål på 37,68 liter.
 Anker (beholder) – er en lukket beholder til opbevaring af væske.
 Anker (drengenavn)
 Anker Jørgensen
 Ankergang – en del af værket i et mekanisk ur.
 Anker er i tekstbehandlingsprogrammer og dtp betegnelsen for det sted på siden, hvorfra positionen af et element (billede o.l.) beregnes.
 Anker – Ankeret er den roterende del af en jævnstrømsmotor.
 Anker – er det jernstykke, der tiltrækkes af elektromagneten i f.eks. et relæ eller en ringeklokke.
 Anker kan være en stang, som holder et flag eller vimpel udstrakt. Bedst kendt er det fra månelandingen, hvor et anker holdt det amerikanske flag udstrakt i det lufttomme rum på Månen.
 Muranker – et jernbeslag der holder forskellige bygningsdele sammen
 Anker – Anker er en gammel dansk adelsslægt

Se også 
 Ankermand, foranker
Anker (drengenavn)

Anker er et drengenavn.

Lidt flere end 1600 danskere hedder Anker ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet 
Anker Boye, rådmand og næstformand for KL, tidl. borgmester, Odense.
Anker Buch, dansk violinist og kalkgrube-ejer.
Anker Jørgensen, dansk statsminister.
Niels Anker Kofoed, dansk politiker.
Anker Sørensen, dansk filminstruktør og filmklipper.

Reference 

Drengenavne
Amanda

Amanda har flere betydninger:
 Amanda (pigenavn) –  et pigenavn.
 Amanda (Kerteminde) – en granitstatue ved Langebro i Kerteminde.
 Amanda (edbsystem) – et edbsystem i AF og Arbejdsmarkedsstyrelsen.
 Amanda (backupsystem) – et backup-system til IT-systemer.
 Amanda (indkøbscenter) – et indkøbscenter i Haugesund (Norge) drevet af Steen & Strøm ASA.
 Amanda Seafood –  en dansk fiskekonservesproducent.
 FC Amanda – en tidligere fodboldklub i Kerteminde.
 Operation Amanda –  en danskledet UNPROFOR-mission under krigen i Bosnien-Hercegovina.
 Forlaget Amanda – et forlag der bl.a. udgiver bøger.
 Amanda (mølle) – en firevinget gallerihollænder i byen Kappel i Angel.
 Amanda (dokumentarfilm) – dansk portrætfilm fra 1996 instrueret af Katrine Nyholm
Aida

Aida har flere betydninger:
 Aida (pigenavn) – et pigenavn.
 Aida (opera) – en opera Verdi.
 Aida (virksomhed) – dansk køkkenudstyrsproducent.
 AIDA (kommunikationsmodel) – kommunikationsmodel – Attention, Interest, Desire, Action.
 Aida (musiker) – dansk sanger som bl.a. har deltaget i det danske Melodi Grand Prix 2000.
 Aida (film fra 1911) – amerikansk stumfilm fra 1911
Alfa

Alfa kan henvise til flere artikler:

 Alfa (bogstav) – tegn i det græske alfabet
 Alfa (pigenavn) – et pigenavn
 Alfa (astronomi) – den relativt stærkest lysende stjerne i et stjernebillede (eksempelvis "Alfa/α-Orionis" = Rigel i stjernebilledet Orion)
 Alfa (statistik) – forkortelse af signifikansnivauet indenfor statistik
 Alfa (geometri) – benyttes nogle gange indenfor geometri til at angive den første vinkel i en mangekant
 Alfa Romeo – et italiensk bilmærke.
 Alfa symboliserer bogstavet "a" i NATO's fonetiske alfabet
 Margarinefabrikken Alfa – dansk virksomhed
 Alfa (specialstyrke) – en russisk paramilitær elite- og antiterrorismeenhed
 Alfa (tv-serie) – dansk krimi-serie fra 2020
 Allianz für Fortschritt und Aufbruch (ALFA) - tysk parti

Se også:
 Alfabet – en samling af bogstaver startende med alfa/A efterfulgt af beta/B.
 Alfastråling – en bestemt type radioaktiv stråling
 Alfa – et individ der står i spidsen for noget.
 Alpha (Magic: The Gathering) – et samlekortspil
 Alpha Forlag - et københavnsk skønlitterært forlag
Amanda (Kerteminde)

Amanda er en granitstatue ved Langebro i Kerteminde forestillende en ung fiskerpige. Den blev opstillet i 1954 og er blevet byens vartegn.

Allusionen er til en populær (anonym) skillingsvise, "Min Amanda var fra Kerteminde" (se bog af Thomas Thomsen: Min Amanda var fra Kerteminde, Århus 2003).

Fodnoter

Kultur i Kerteminde
Skulpturer i Danmark
Ambrosia

Ambrosia kan henvise til flere artikler:
Ambrosia (pigenavn) – et pigenavn
Ambrosia (spise) – en gudespise i græsk mytologi
 Det botaniske navn for (Ambrosie)
 Ambrosia (film) – dansk kortfilm fra 2014 instrueret af Anton Breum
Aniara

Aniara har flere betydninger:
 Aniara (digt) – episk digt af Harry Martinson 
 Aniara (pigenavn) – et pigenavn
 Aniara (opera) – en opera
Anna (flertydig)

Anna har flere betydninger:

 Anna – et dansk pigenavn
 Anna (bibelsk person) – bibelsk kvinde omtalt i Lukasevangeliet
 Anna (mønt) – en indisk mønt
 Anna (film fra 2000) – en dansk film fra 2000 instrueret af Erik Wedersøe
 Anna (film fra 2009) – dansk kortfilm fra 2009 instrueret af Rúnar Rúnarsson
 Anna Kirke – kirke på Nørrebro i København
 Anna Sogn – et sogn i Nørrebro Provsti (Københavns Stift)
 Anna (fiskekvase)

Se også 
 Annapolis – hovedstad i den amerikanske delstat Maryland
Anna

Anna er et dansk pigenavn. Der er tale om en græsk form af det hebraiske channah, der betyder ynde.

Navnet findes i flere variationer, blandt andet Anne, Ann, Anni, Annie, Anita, Anja. Desuden er det meget anvendt i sammensætninger med og uden bindestreg, som Anne-Marie, Ann-Sofie og Anne-Lise.

Navnene Hanna og Hanne kan være variationer af Hannah, eller en kortform af Johanna/Johanne.

Kendte personer med navnet

Kongelige
Anna af Kleve, tysk/engelsk prinsesse og dronning.
Anna af Danmark, engelsk dronning.
Anne af Storbritannien, britisk dronning.
Anne Boleyn, engelsk dronning.
Anna Cathrine af Brandenburg, dansk dronning.
Anne-Marie, tidligere dronning af Grækenland, søster til dronning Margrethe 2.
Anna Sophie Reventlow, dansk dronning.
 Anna af Kiev, gift med Henrik 1. af Frankrig.

Andre kendte  
Anna, kvinde fra Det Nye Testamente.
Anna Ancher, dansk kunstmaler.
Anne Birch, dansk skuespiller.
Anna Borg, dansk-islandsk skuespiller.
Anna Bro, dansk dramatiker
Anne Baastrup, dansk politiker.
Anna Castberg, dansk museumsdirektør.
Anna David, dansk sanger.
Anne Frank, skrev en dagbog under 2. verdenskrig.
Anne-Lise Gabold, dansk skuespiller.
Anne Gadegaard, vinder af MGP 2003.
Annie Birgit Garde, dansk skuespiller.
Ann-Mari Max Hansen, dansk skuespiller.
Anne Marie Helger, dansk skuespiller.
Anne Grete Hilding, dansk skuespiller.
Anne Grete Holmsgaard, dansk politiker.
Anne Holt, norsk kriminalforfatter.
Anne Jerichow, dansk programvært og udsendelsesleder.
Ann Eleonora Jørgensen, dansk skuespiller.
Anna Karina, dansk skuespiller.
Anne Knudsen, antropolog og chefredaktør.
Anna Kournikova, russisk Tennisspiller og fotomodel
Annie Lennox, skotsk sangerinde.
Anna Lindh, svensk politiker.
Anne Linnet, dansk musiker og komponist.
Anne Birgitte Lundholt, dansk politiker.
Anni-Frid Lyngstad, norsk sanger (ABBA).
Anne Marie Løn, dansk forfatter.
Anne-Marie Meldgaard, dansk politiker.
Anne Marie Carl Nielsen, dansk billedhugger.
Anne-Mette Rasmussen, statsministerfrue.
Anne-Sophie Mutter, tysk violinist.
Anna Pavlova, russisk danser.
Anna Politkovskaja, russisk journalist.
Anne Rice, amerikansk forfatter.

Navnet anvendt i fiktion
Anna Pihl er titlen på en dansk tv-serie på TV 2.
Anna jeg Anna er titlen på en roman af Klaus Rifbjerg.
Anna er en dansk film fra 2000 af Erik Wedersøe.
Annie er titlen på en amerikansk musical af Charles Strousse.
Annie Get Your Gun er titlen på en amerikansk musical af Irving Berlin. Den er også filmatiseret flere gange.
Anna Karenina er titlen på en roman af Leo Tolstoj, som også er filmatiseret flere gange.
Boten Anna er titlen på en sang.
Annas Ballader er en samling viser skrevet af Ida og Bent From og sunget på plade af Frits Helmuth.
Mig og Annie, film fra 1977 af Woody Allen.

Ikke navne 
 Anna (mønt) - en indisk mønt.

Trivia 
I Danmark vides Anna første gang anvendt for Erik Ejegods datter.
Anna er et palindrom (det læses ens forfra og bagfra).
Anne er en oprindeligt fransk version af Anna.

Pigenavne