alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Blåtårn (Sønderborg Slot)

Blåtårn var et tårn bygget omkring 1350 som en udvidelse af fæstningen Sønderborg Slot. Tårnet blev revet ned igen i 1755. 

Ifølge overleveringen var det i dette blåtårn at Christian 2. blev holdt fanget i 17 år. 

Bygninger, konstruktioner og anlæg fra middelalderen i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Sønderborg
Klaver

Et klaver er et musikinstrument der sammen med flygelet også kaldes for piano (kort form af pianoforte – italiensk for "stille kraftigt"). Et klaver består af et klaviatur, der med tangenter får filtbeklædte hamre til at anslå stemte strenge. Et moderne klaver har 88 tangenter.

Klaveret er trods sin store størrelse et af de mest populære musikinstrumenter. Klaverspil regnes for grundlæggende inden for meget musikundervisning.

Klaveret nedstammer fra klavichordet, hvis strenge anslås, og fra cembaloet, hvis strenge knipses. Derfor kan tonen på et cembalo kun varieres i styrke ved brug forskellige sæt strenge (registre) – i modsætning til klavichordet, der kan spilles med vibrato. Det var den florentinske instrumentmager Bartolomeo Cristofori, der med udgangspunkt i cembaloet opfandt et instrument, hvis strenge anslås af en hammer. Han kaldte det "arcicembal che fa il piano e il forte" ("cembalo der kan spille både stille og kraftigt"). Det ældst bevarede fortepiano fra Cristofori er fra 1720. Der gik mange år før cembaloets og klavichordets popularitet blev overhalet af klaveret. Sidste cembalo og klavichord blev bygget efter år 1800. Mekanikken i Cristoforis instrumenter var simpel, men blev forbedret gennem det 18. og 19. århundrede til det system, der anvendes i dag. Klaverer fra Cristoforis tid kaldes i dag ofte hammerklaver eller fortepiano.

Der er stigende interesse for at fremføre gammel klavermusik på instrumenter fra samtiden.

Strenge kan være placeret lodret (opretstående klaver) eller vandret (flygel). Opretstående klaverer bruges meget sjældent ved koncerter og musikindspilninger; der anvender man i stedet flygler.

Det amerikansk-tyske flygel- og klaverfirma Steinway & Sons er i almindelighed anerkendt som producent af verdens fineste håndlavede flygler og klaverer.

Se også 
 Flygel
 Pianino
 Strengeinstrument
 Tasteinstrument
 Præpareret klaver

 Hvorledes et Klaver bliver til - en film fra 1917

Referencer 

Tangentinstrumenter
4. århundrede

Det 4. århundrede er det århundrede, der består af årene 301 til 400, mens 300-tallet består af årene 300 til 399.

4. århundrede fulgte efter 3. århundrede og efterfulgtes af 5. århundrede.

 
Århundreder
1. århundrede

Århundreder: 1. århundrede f.Kr. – 1. århundrede – 2. århundrede

 
Århundreder
1. århundrede f.Kr.

Århundreder: 2. århundrede f.Kr. – 1. århundrede f.Kr. – 1. århundrede e.Kr.

 
Århundreder
2. århundrede f.Kr.

Århundreder: 3. århundrede f.Kr. – 2. århundrede f.Kr. – 1. århundrede f.Kr.

 
Århundreder
8. årtusinde f.Kr.

Årtusinder: 9. årtusinde f.Kr. – 8. årtusinde f.Kr. – 7. årtusinde f.Kr.

Begivenheder 
 Ca. 8000 f.Kr.–Gletsjer danner stenformation i nutids New Hampshire – kendt som "Old Man of the Mountain."
 Ca. år 8000 f.Kr. Opstår det første landbrugssamfund ved Jericho.
 Ca. 8000 f.Kr.–Beboelse ved Nevali Cori i nutids Tyrkiet.
 Ca. 8000 f.Kr.–Beboelse ved Sagalassos i nutids SV Tyrkiet.
 Ca. 8000 f.Kr.–Beboelse ved Akure i nutids SV Tyrkiet.
 Ca. 8000 f.Kr.–Beboelse ved Øvre Eiker og Nedre Eiker i nutids Buskerud, Norge.
 Ca. 8000 f.Kr.–Beboelse ved Ærø.
 Ca. 8000 f.Kr.–Beboelse ved Deepcar nær nutids Sheffield, England.
 Ca. 7640 f.Kr.–Mulig sammenstød mellem Tollmann's hypotetiske ildkugle med jorden.
 Ca. 7500 f.Kr.–Beboelse ved Sand, Applecross på kysten ved Wester Ross, Skotland bygges.
 Ca. 7500 f.Kr.–Çatalhöyük, en stor Yngre stenalder og kobberalder beboelse i det sydlige Anatolien grundlægges. Omkring 7550 f.Kr. har vulkanen Hasan et udbrud. Denne vulkan ligger også i Anatolien.
 Ca. 7500 f.Kr.–Ko-perioden i Sahara begynder.
 7220 f.Kr. – Vulkanudbrud af Mount Edgecumbe, Alaska.
 7000 f.Kr.–tidligst mulige Punjab-kultur.

Opdagelser, opfindelser 
 kobberalder perioden.
 Kartofler og bønner kultiveres i Sydamerika.
 Startende riskultivering i østasien.
 Domestication af katten og Bos aegyptiacus oksen i Egypten.
 Domestication af får i sydvestasien

Eksterne henvisninger 

 6 July, 2005, BBC News: Scientists finally study Kennewick Man  Citat: "...Estimated to be more than 9,000 years old..."

År
Årtusinder
7. årtusinde f.Kr.

Årtusinder: 8. årtusinde f.Kr. – 7. årtusinde f.Kr. – 6. årtusinde f.Kr.

Begivenheder 
 Ca. år 7000 f.Kr. opstår landbrug i Mehrgarh, Kina og Mellemøsten. På Nordamerikas vestkyst opstår bofaste fiskersamfund.
 6.850–6.300 f.Kr. undersøgte lag fra byen Çatal Hüyük.
 Ca. år 6500 f.Kr. er keramik opfundet i området vest for Nilen.
 Ca. 6500 f.Kr. – Den Engelske Kanal dannes.
 Ca. 6500 f.Kr. – De ældste fund af enkorn fra udgravningerne ved Ali Kosh.
 Ca. 6400 f.Kr. – Store mængder ferskvand flyder ud i Atlanterhavet, hvilket forårsager mindskning af havcirkulationen og dermed nedkøling af området i ca. hundrede år.
 Ca. 6100 f.Kr. – Storegga jordskred forårsager en megatsunami i Norskehavet.
 Ca. 6000 f.Kr. – Yngre stenalder i Korea.
 Ca. 6000 f.Kr. – Første spor af beboelse af Svarthola hulen i Norge.

Opfindelser, opdagelser, introduceringer 
 Landbrug dukker op i Europa (Grækenland, Italien)
 Biavl begynder.
 Første pottemageri i Mesopotamien
 Guld og kobber begynder at blive anvendt.
 Koen domesticeres i Mellemøsten.

Henvisning

Eksterne henvisninger 

År
Årtusinder
5. årtusinde f.Kr.

Årtusinder: 6. årtusinde f.Kr. – 5. årtusinde f.Kr. – 4. årtusinde f.Kr.

Begivenheder 
 Ca. 4500 f.Kr. opstår de første, europæiske landbrugssamfund ved det nuværende Bylani i Tjekkiet.
 I Danmark bl.a.: Ertebølletiden.
 Badari-kulturen opstår.

Eksterne henvisninger 
 :en:Circular ditches, June 11 2005, iol: Ancient civilisation discovered in Europe  Citat: "...More than 150 large temples, constructed between 4800 BC and 4600 BC, have been unearthed in fields and cities in Germany, Austria and Slovakia, predating the pyramids in Egypt by some 2 000 years...The temples, up to 150m in diameter, were made by a people who lived in long houses and villages..."

År
Årtusinder
4. årtusinde f.Kr.

Årtusinder: 5. årtusinde f.Kr. – 4. årtusinde f.Kr. – 3. årtusinde f.Kr.

Begivenheder 
 Ca. 3500 f.Kr. – Sumerisk kileskrift anvendes for første gang. 
 Ca. 3500 f.Kr. rejses stenrækkerne ved Carnac i Bretagne.
 Ca. 3100 f.Kr. er skriften i brug i Uruk (Sumer).
 sejlet i brug ved sejlads på Nilen.
 Nagada-kulturen opstår ca. 3800 f.Kr.

Eksterne henvisninger 

År
Årtusinder
3. årtusinde f.Kr.

Årtusinder: 4. årtusinde f.Kr. – 3. årtusinde f.Kr. – 2. årtusinde f.Kr.

Begivenheder 
 ca. 2600 f.Kr.: Kobberudvinding og -bearbejdning.
 2558-2449 f.Kr.: Keops- og Khefrenpyramiden bliver opført.
 ca. 2500 f.Kr.: Stonehenge, første byggefase.
 År 2773 f.Kr.: Ny ægyptisk kalender i brug. Den reguleres efter Sirius' stilling på himlen, og dette årstal er den første sikre tidsangivelse.
 2371 f.Kr.: Sargon af Akkad bestiger tronen. Det akkadiske dynasti grundlægges.
 Ca. 2000 f.Kr.: Paladserne ved Knossos, Phaistos og Mallia på Kreta bliver opført.

Fødsler

Dødsfald 
 2191 f.Kr.: Shu-Durul af Akkad dør. Det akkadiske rige bryder sammen.

Eksterne henvisninger 

År
Årtusinder
3. århundrede f.Kr.

Århundreder: 4. århundrede f.Kr. – 3. århundrede f.Kr. – 2. århundrede f.Kr.

 
Århundreder
4. århundrede f.Kr.

Århundreder: 5. århundrede f.Kr. – 4. århundrede f.Kr. – 3. århundrede f.Kr.

 
Århundreder
5. århundrede f.Kr.

Århundreder: 6. århundrede f.Kr. – 5. århundrede f.Kr. – 4. århundrede f.Kr.

 
Århundreder
6. århundrede f.Kr.

Århundreder: 7. århundrede f.Kr. – 6. århundrede f.Kr. – 5. århundrede f.Kr.

 
Århundreder
7. århundrede f.Kr.

Århundreder: 8. århundrede f.Kr. – 7. århundrede f.Kr. – 6. århundrede f.Kr.

 
Århundreder
8. århundrede f.Kr.

Århundreder: 9. århundrede f.Kr. – 8. århundrede f.Kr. – 7. århundrede f.Kr.

 
Århundreder
9. århundrede f.Kr.

Århundreder: 10. århundrede f.Kr. – 9. århundrede f.Kr. – 8. århundrede f.Kr.

Begivenheder 
 Kartago bliver grundlagt 814 f.Kr. af folk fra den fønikiske by Tyrus.
 Jernalderen starter i Centraleuropa.
 Adenakulturen dukker op i nutidens nordøstligt USA.

 
Århundreder
10. århundrede f.Kr.

Århundreder: 11. århundrede f.Kr. – 10. århundrede f.Kr. – 9. århundrede f.Kr.

Begivenheder 

 993 f.Kr. – Amenemope efterfølger Psusennes I som konge af Ægypten.
 967 f.Kr. – Kong Salomon bliver konge af Israel.
 935 f.Kr. – Zhou gong wang, konge af Zhou-dynastiet i Kina dør.
 935 f.Kr. – Tiglath-Pileser II konge af Assyrien dør.
 934 f.Kr. – Zhou yi wang bliver konge af Zhou-dynastiet i Kina.

 
Århundreder
407



Begivenheder 
 Ved årsskiftet krydser germanske vandaler og sveber Rhinen sammen med det østlige folkeslag alanerne. Efter Rhinovergangen spreder de sig hærgende i Gallien (det nuværende Frankrig). 
 Årets romerske consuler er kejser Honorius (vest) og kejsersønnen Theodosius (øst).
 De romerske tropper i Britannien (England) myrder Gratian, som de selv har udråbt som kejser. I stedet vælger de generalen Flavius Claudius Constantinus (senere kendt som Konstantin 3.). Han tager de fleste af tropperne i Britannien med over Kanalen til Gallien. Konstantin stabiliserer situationen i dele af Gallien, men er samtidig i kamp med de tropper, der bliver sendt til Gallien af den legitime kejser, Honorius.

Født 
 Wen Di, kejser af det sydkinesiske Liu Song dynasti fra 424 til sin død i 453.

Dødsfald 
 14. september: Johannes Chrysostomos, tidligere ærkebiskop i Konstantinopel. Død i fængsel i Comana i Pontos.
 Maria, kejserinde, datter af generalen Stilicho og gift med den vestromerske kejser Honorius.
 Murong Xi, (født 385), kejser fra 401 af det senere Yan, et af de 16 kongeriger i Nordkina.

Eksterne henvisninger 

07
Flygel

Et flygel er et klaver, der er opbygget i form af en retvinklet trekant. Tangenterne, strengene og resonansbunden er parallelle i det vandrette plan.

På et opretstående klaver slår hamrene ind på strengene forfra, og de dæmpere, der skal stoppe strengenes vibrationer, når tangenterne slippes, bevæger sig ligeledes ind forfra – lige under hamrene.
På et flygel bevæger dæmperne sig ned ovenfra, og hamrene slår op nedefra ud for dæmperne. Dette gør, at tyngdekraften mere effektivt kan hjælpe til med at trække hamrene ned igen, når tangenten slippes. Endvidere er vippearmen på flygeltangenter længere end på opretstående klaverer. Disse to forhold gør, at man på et flygel har et meget mere præcist anslag end på et opretstående klaver, og man vil kunne repetere toner hurtigere. Til koncertbrug er flyglet derfor enerådende.

Et stueflygel er typisk ca. 180 cm langt, og dets dybeste strenge er af nogenlunde samme længde som på et opretstående klaver.
Et koncertflygels længde er mellem ca. 240 cm og ca. 300 cm, og da basstrengene derfor kan være længere end på et opretstående klaver, opnår de dybe toner en kraftigere og fyldigere klang.

Det amerikansk-tyske flygel- og klaverfirma Steinway & Sons er i almindelighed anerkendt som producent af verdens fineste håndlavede flygler.

Se også 
 Klaver
 Strengeinstrument
 Tasteinstrument

Referencer 

Tangentinstrumenter
Oscar (flertydig)

Oscar eller Oskar har flere betydninger:

 Oscar (navn)
 Kultur
 Oscar-uddeling – Academy Awards, uddeling af Oscar-statuetten (filmpris)
 Oscar (skak) – en international skakpris
 Oscar (film) – en film fra 1967 med Louis de Funès, genindspillet i 1991 med Sylvester Stallone
 Oskar – en dansk film fra 1962
 Oscar (musical) – en musical af Mike Read om Oscar Wilde
 Oskar & Josefine – en dansk film fra 2005
 Personer
 Oscar 1. af Sverige – konge af Sverige og Norge fra 1844
 Oscar 2. af Sverige – konge af Sverige og Norge fra 1872
 Oscar Bernadotte – svensk prins og søn af Oscar 2. af Sverige
 Oscar Bruun Muus – en dansk Venstre-politiker og handelsminister fra 1910
 Oskar Kokoschka – østrigsk multikunstner
 Oskar Lafontaine – tysk politiker, medlem af Die Linkspartei
 Oscar Peterson – en canadisk jazzpianist
 Oscar Pereiro Sio – en spansk cykelrytter
 Oskar Schindler – forretningsmanden, hvis handlinger affødte filmen Schindlers liste
 Oscar Thorvald Bloch – en dansk læge
 Oscar Tramor – alias for musikeren Manu Chao
 Oscar Wilde – en irsk forfatter
 Oscar (fodboldspiller) – en brasiliansk fodboldspiller
 Andet
 Oscar (bil) – en dansk bil bygget af Ole Sommer.
 Oskarshamn – en by i Sverige
Romansk

Romansk indgår i flere betydninger:
Romansk stil – en stilart indenfor arkitekturen
Romanske sprog – en sprogstamme, indeholdende fx fransk, italiensk og rumænsk
Synthesizer

En synthesizer er et elektronisk musikinstrument, der kan bruges til at frembringe lyde, der ikke kan fremstilles på anden vis. Den kan også bruges til at frembringe lyde, der i forvejen er kendt. Man kan i dag købe synthesizere, der kan erstatte stort set alle kendte instrumenter (også kaldet arrangørkeyboards eller workstations), og dermed kan man styre et helt orkester ene mand.

Det mest almindelige lydmodul benyttet til at fremstille realistiske lyde (så som orkester, guitar, klaver osv.) kaldes en sampler, et instrument hvor man kan optage lyd, redigere, filtrere og lægge den ud, så man kan spille lyden eller lydene på tangenterne. En sampler adskiller sig fra en synthesizer, idet sampleren afspiller lyde, som er optaget fra virkeligheden, mens synthesizeren selv laver lydene.

Mange synthesizere kan programmeres meget enkelt og har et register af bølgeformer (waveforms), som man danner lydene ud fra, sammen med filtre, forstærkere og effekter. De er som regel opbygget som et klaver med tangenter.

Synthesizeren bruges meget inden for blandt andet techno, hiphop-musik og andet elektronisk musik, men i takt med at man kan komponere og spille sin egen musik helt alene med workstation-synthesizere, har synthesizeren vundet indpas i alle genrer.

Hvordan en normal subtraktiv (subtractive) synthesizer (se mere on subtraktiv syntese) er sat op i detaljer:

Oscillator(s) 
Dette er selve "lyden" i en synthesizer, de rå, uredigerede, ufiltrede bølgeformer. Almindeligvis har man 2-3 af disse. Forskellige bølgeformer har forskellige lyde og klange, de mest almindelige bølgeformer er: sine (sinus), trekantsaw, square (firkant) og pulsbredde (pulsewidth).

Amp envelope
En kurve der afgør volumen af oscillatoren, startet of afluttet af en gate(hvornår noden bliver startet).

Herfra går oscillatoren videre til filtrene.Når der anvendes et filter i en synthesizer, kaldes den subtraktiv, da den starter med en lyd (elektronisk oscillator), hvorefter der bliver fratrukket dele af lyden, til den er, som man ønsker.).'' 

Nu bruger man ting som LFO'er og control matrices til at modulere ønskede dele af lyden, fx hvor meget der skal filtreres fra, eller tonen af lyden.

Nogle af de førende producenter af synthezisere er : Moog, Roland, Korg, Yamaha, Arturia, Erica Synths, Clavia og Access.

Det er også muligt at lave en synthesizer som ren software: Software Synthesizer

Tangentinstrumenter
Oscillatorer
Sampler

En sampler er et elektronisk optageudstyr, der gør det muligt at optage ganske små bidder af musik, lyde, stemmer eller andet og afspille dette igen, i hurtigere eller langsommere tempo og dermed skabe nye lydbilleder og sammenhænge.

Samplerens historie 
Samplerens historie går helt tilbage til de første eksperimenter med lydcollager på GRM, i Paris ledt af blandt andet Pierre Schaeffer, hvis forskning i båndteknik førte til udviklingen af Mellotronen, som var et af de foretrukne keyboardinstrumenter blandt 1970'ernes progressive rockbands. Da den første elektroniske sampler, Fairlight CMI udkom i 1979 var den en revolution i musikindustrien, og blev snarligt anvendt af de førende stjerner i den voksende verden af elektronisk musik. De mest kendte tidlige anvendere var fx: Jean-Michel Jarre, Peter Gabriel. Da digitale personlige computere blev kraftigere og kraftigere i 1990'erne, begyndte en ny generation af samplere at vokse frem – nemlig virtuelle samplere, som afvikles på computerens hardware.

Lydteknologi
Lyde

Lyde kan henvise til flere artikler:

Lyde (lyd) – at udbrede en eller flere lyde, fx musik
Lyd – ental af "lyde"

Se også:
Legemsfejl – som på gammelt dansk kan hedde "lyde"
Super Bowl

Super Bowl er den årlige afslutning på den professionelle amerikanske fodboldliga, NFL, og kampen spilles af vinderne af konferencerne AFC og NFC. Den spilledes til og med 2021 den første søndag i februar, men fra 2022 spilles den den anden søndag i februar.

Sølvpokalen, der dystes om i Super Bowl, hedder "The Vince Lombardi Trophy", opkaldt efter den tidligere spiller og træner Vince Lombardi. Pokalen er fremstillet af sterlingsølv. Den blev lavet og leveret af Tiffany & Co. i New York.

Super Bowl-resultater 

Ud fra det simple "MHH-pointsystem" (ét point for at deltage i Super Bowl-kampen og ét yderligere for at vinde) ser stillingen således ud:

17 point: New England Patriots

14 point: Pittsburgh Steelers

13 point: Dallas Cowboys

12 point: San Francisco 49ers

9 point: New York Giants, Green Bay Packers, Denver Broncos

8 point: Oakland Raiders, Washington Redskins

7 point: Miami Dolphins

6 point: Indianapolis Colts, Kansas City Chiefs

5 point: Los Angeles Rams

4 point: Buffalo Bills, Baltimore Ravens, Minnesota Vikings, Seattle Seahawks, Philadelphia Eagles, Tampa Bay Buccaneers

3 point: Chicago Bears

2 point: Cincinnati Bengals, New York Jets, New Orleans Saints

1 point: Atlanta Falcons, Carolina Panthers, San Diego Chargers, Tennessee Titans, Arizona Cardinals

0 point: Cleveland Browns, Detroit Lions, Houston Texans, Jacksonville Jaguars

Super Bowl MVP 

Efter hvert års Super Bowl vælges en Super Bowl MVP (Most Valuable Player), som er den mest værdifulde spiller i kampen.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 SuperBowl.com
 NFL.com

Amerikansk fodbold i USA
 
Etableret i 1976
Fjernbetjening

Fjernbetjening eller fjernstyring er teknologi, der gør det muligt at styre noget på afstand. Altså at kunne betjene noget, der er fjernt fra en. Det der fjernstyres, kan f.eks. være elektronik og maskiner. Apparatet eller enheden, som anvendes til at fjernstyre med, kaldes en fjernbetjeningsenhed eller fjernstyringsenhed.

Dagligdags fjernbetjeningsenhed 

I daglig tale er en fjernbetjening mest brugt om den elektroniske boks, der følger med til mange elektroniske apparater. Med tryk på boksens knapper kan man styre apparatets funktioner (f.eks. skrue op eller ned for lyden eller skifte kanal) derfra, hvor man nu befinder sig, i stedet for at skulle gå hen til apparatet for at betjene det.

I 1974 kom det første B&O fjernsyn med en fjernbetjening der benyttede ultralyd.
Senere er alle fabrikanter gået over til infrarød.

Fjernbetjeninger er ikke nødvendigvis elektroniske. Man kan f.eks. godt kan bruge en pind eller stok til at skifte kanal på fjernsynet, mens man selv forbliver i sofaen, og i den situation kan pinden/stokken betegnes som en fjernbetjening.

Se også 
 Radiofjernstyring
 Fjernstyringsprogram
 Fjernstyret undervandsfartøj
 Zappe

Menneske-maskine interaktion
Trådløs kommunikation
Elektroniske apparater
Orkester

Et orkester er en samling af musikere, der samarbejder om at fremføre et stykke musik.

Betegnelsen bruges traditionelt om et ensemble af klassiske musikere, mens et rytmisk orkester oftest kaldes et band.

Et stort klassisk orkester (ca. 100 musikere) kaldes et symfoniorkester. Et mindre orkester (op til ca. 40 musikere) kaldes et kammerorkester. Helt små ensembler (under 10 musikere) kaldes i klassisk musik ikke for orkester, men i stedet ensemble eller et ord der beskriver antallet af musikere:
 Duo
 Trio
 Kvartet
 Kvintet
 Sekstet
 Septet
 Oktet
 Nonet

Større orkestre ledes ofte af en dirigent eller kapelmester (spillende dirigent).

Danske symfoniorkestre 

 Det Kongelige Kapel
 DR Radiosymfoniorkestret

Musikgrupper
Symfoniorkestre
DJ Danger Mouse

Danger Mouse (født Brian Burton, 29. juli 1977 White Plains, New York) er en amerikansk rap-dj & -producer

Den ellers ukendte dj blev kendt, da hans album The Grey Album blev forbudt af EMI, fordi han havde mixet Jay-Z's The Black Album med musik fra Beatles' klassiske The White Album.

Dette medførte enorme protester, og endte med at hele albummet blev stillet til download fra over 170 sites og downloadet i over 100.000 eksemplarer gennem projekt Grey Tuesday. Denne sag fik Damon Albarn, manden bag Gorillaz, til at lade Danger Mouse producere Gorillaz-albummet Demon Days.

Danger Mouse udgav i 2005 albummet Dangerdoom med rapperen MF Doom, som fik positive anmeldelser.

Danger Mouse udgør sammen med rapperen/sangeren Cee-Lo Green gruppen Gnarls Barkley der i 2006 udgav albummet St. Elsewhere med hitsinglen Crazy. I 2008 udgav de så efterfølgeren The Odd Couple.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Danger Mouse
 

Musikere fra USA
Hiphop
Personer fra New York
Koncertsal

En koncertsal er et lokale eller separat en bygning, der er indrettet til fremførelse af musik.

Koncertsalens konstruktion og de materialer, den er bygget af, har meget at betyde for lydkvaliteten under koncerter. Det lydmæssige problem omkring udbredelsen af lyd hører hjemme under akustik.

Se også
 Koncert
 Reverb

Rum
Musiker

En musiker er en person der udøver eller fremfører musik ved hjælp af et musikinstrument. Der er mange måder at kategorisere musikere på. Først og fremmes kan man skelne mellem hvilket instrument musikeren mest bruger. Det er dog ikke altid nok. Man skelner også mellem musikgenrer. Der spilles eksempelvis på guitar i mange musikgenrer, men teknik og udtryksformer er meget forskellige i de forskellige genrer.

Nogle få musikere er multiinstrumentalister og mestrer flere instrumenter, men de fleste holder sig til en bestemt type instrumenter.

Nogle musikere har deres musikudøvelse som arbejde. Det er meget forskelligt, hvad en musiker kan tjene på sit fag. Enkelte kendte musikere er blevet meget velhavende som følge at deres optræden eller musikproduktion, men endnu flere kan ikke leve udelukkende som musikere og må have andet arbejde ved siden af. De såkaldte studiemusikere arbejder i orkester for solister, der vil indspille musik, men ikke har et fast orkester bag sig. Sessionmusikere bliver hyret til enkelte job eller arrangementer, f.eks. husbands på Tv-shows.

Se også 

Sanger
Grey Tuesday

Grey Tuesday 24. februar 2004 var en protest mod musikindustriens kopirettigheder.

På den dag blev DJ Danger Mouses kunstneriske eksperiment The Grey Album gjort tilgængeligt for download på over 170 websideer i fuld længde og i cd-kvalitet. Langt over 100.000 eksemplarer blev downloadet.

Udover de mange sider, som lagde albummet til download, var mange flere med i projektet ved at omtale og linke til projektets hjemmeside og mange af dem ændrede i dagens anledning deres side til grå.

Henvisninger/kilder 
 Politiken: En grå dag for musikken

Musikindustri
Aktivisme
Begivenheder i 2004
Skive (flertydig)

Skive har flere betydninger:

 Skive — en jysk by
 Skive Kommune — en jysk kommune
 Skive (emne) — et tyndt afskåret emne

Se også

Skive kan desuden være slang for noget rundt og anvendes meget i forbindelse med musik:

 Cd
 Cd-rom
 Dvd
 Grammofonplade
Gas

Gas er betegnelsen for den tredje fase/form/tilstand et materiale eller grundstof kan have.

Et stof betragtes almindeligvis som gas, når det ved stuetemperatur (ca. 18–21 °C.) og 1 atmosfæres tryk er på gasform.

Det er gennemsnitshastigheden af molekylerne, som bestemmer temperaturen af gassen. 

Når et stof er på gasform, er dets molekyler ikke bundet til hinanden og kan bevæge sig helt frit i forhold til hinanden. 

Hvis man vil forøge molekylernes hastighed og dermed trykket, skal man blot varme beholderen op, og derved vil de ske, at de rammer hårdere ind i væggene, som så medføre til at trykket vil stige.   

Hvis en gas varmes meget op, frigøres de mindst bundne elektroner fra atomerne og stoffet er nu på plasmaformen. Et tændt lysstofrørs gasser (og andre lysbuers) er på plasmaform.

Modeller 
For gasser er der adskillige teoretiske beskrivelser, der tager højde for forskellige effekter. Modellerne inkluderer:
 idealgas - en klassisk model hvor idealgasligningen indgår
 van der Waals-gas - en udbygning af idealgassen
 relativistisk gas - model hvor der tages højde for den specielle relativitetsteori

Andre betydninger 
Ordet "gas" bliver også anvendt som kortform for:
 Acetylen
 bygas
 Kemisk krigsgas
 Lattergas
 Narkosegasser
 naturgas (metan, propan, butan, skifergas)

Se også 

 Fast form
 Flydende form
 Luft
 Plasma
 Væske
On demand

On demand er et engelsk forretningsudtryk der bedst kan oversættes til efter efterspørgsel. Udtrykket refererer til en forretningsproces hvor man sørger for, at de nødvendige materialer til fremstillingen af et produkt ankommer til samlestedet præcis på det tidspunkt, der er behov for det. Dette medfører en stor økonomisk besparelse, da man ikke behøver et varelager til råvarer og halvfabrikata. Dette er svært at opnå i praksis, da uventede transportproblemer kan standse en produktion med store økonomiske tab til følge. On demand bruges også i sammenhæng med salg til kunder, hvor virksomheden ikke fremstiller produktet før kunderne efterspørger det.

En afledt anvendelse af on demand er i sammenhænge som video on demand, hvor kunden kan se fjernsynsudsendelser, film mm. når han/hun ønsker det.

Se også 
 Just in time produktion

Erhvervsøkonomi
Folketingsvalget 1990

Folketingsvalget den 12. december 1990 var det 62. valg til Folketinget i Kongeriget Danmark. Valget blev udskrevet den 21. november 1990. Socialdemokratiet blev valgets mandatmæssige vinder, men de kunne ikke vinde regeringsmagten.

Valget resulterede i Poul Schlüter dannede en VK-regering, som holdt til  14. januar 1993 da de gik af, uden at udskrive folketingsvalg, efter dommen i Tamilsagen 14. januar 1993. 25. januar 1993 dannede Poul Nyrup Rasmussen en socialdemokratisk ledet regering, der sad til Folketingsvalget den 21. september 1994.

Valgresultatet

Personlige stemmer 
Følgende kandidater fik flest personlige stemmer:

 Svend Auken (A): 35.647
 Uffe Ellemann-Jensen (V): 35.086
 Poul Schlüter (C): 29.342
 Mimi Jakobsen (D): 21.988
 Poul Nyrup Rasmussen (A): 21.790
 Ritt Bjerregaard (A): 20.082
 Mogens Lykketoft (A): 18.906
 Anker Jørgensen (A): 18.014
 Peter Brixtofte (V): 16.619
 Torben Lund (A): 16.590

Henvisninger 

1990
Politiske valg i 1990
Taxi (flertydig)

Taxi har flere betydninger:

 Taxi er en international betegnelse for hyrevogn.
 Taxi er en serie af franske spillefilm:
 Taxi (film fra 1998).
 Taxi 2 fra 2000.
 Taxi 3 fra 2002.
 Taxi 4 fra 2007.
 Taxi bruges om det at "køre" med et fly på på landjorden, f.eks. på dets vej mellem en landingsbane og en hangar
 Taxi (tv-serie) – er en amerikansk tvserie.

Se også 
 Taxa (flertydig)
Taxa (flertydig)

Taxa har flere betydninger:
 Taxa – et dansk hyrevognsfirma, der driver taxikørsel; navnet er efterhånden blevet synonymt med "taxi".
 TAXA – dansk tv-serie fra 1997.
 Taxa K 1640 efterlyses – dansk film fra 1956.
 Flertal af taxon, se taksonomi

Se også 
 Taxi (flertydig)
Taxi

En taxi (fra fransk: taximètre, »taxameter«), taxa eller hyrevogn er et transportmiddel med en chauffør, som man kan leje til persontransport for en bestemt distance eller for et aftalt tidsrum.

Forskellige har forsøgt at reservere begrebet taxa som dansk varemærke (Dansk Taxi Råd, nu en del af Dansk PersonTransport og TAXA 4x35); Sø- og Handelsretten har i 2015 afgjort, at betegnelsen taxa er et synonym til ordet taxi og ikke er beskyttet.

I Danmark kræver det tilladelse (jf. taxiloven) at køre erhvervsmæssig persontransport. Den seneste lov blev vedtaget i 2017.

Etymologi 
Betegnelsen »taxi« er oprindeligt en forkortelse af det franske ord taximètre, »taxameter«; taxameter kommer fra tysk og er en sammensmeltning af det latinske ord taxa, »skat,vurdering«, og det tyske meter, »meter«. En anden oprindelse for ordet taxi er det engelske taxicab, der er en sammensmeltning af taximeter; »taxameter« og cabriolet; »kabriolet«.

En droske eller drosche er defineret som en hestetrukken hyrevogn. Denne betegnelse kommer fra gennem det tyske ord Droschke fra russisk дрожки, dróžki – »let vogn«; det russiske ord er et diminutiv af droga, der betyder »arbejdsvogn«. Ordet drosje anvendes på norsk i dag. Tidligere har droskebil og været anvendt på dansk.

Tidligere har begrebet taksameterdroske eller taksa været anvendt i Danmark om både en motor- og hestedreven hyrevogn, hvori der er et apparat, som måler den kørte distance og pålægge brugen en afgift for denne.

Ordnet taxa er i dansk sammenhæng en forkortelse af Taxamotorkompagniet (opr. 1908).

Historie i Danmark 
I Danmark, omkring år 1900, var transport efter taxameter med de såkaldte drosker i hovedstaden allerede udbredt, men de var drevet af heste. På dette tidspunkt indgik ca. 500 heste til driften af hestedrosker i hovedstaden. I 1902 fremkom de første motordrosker i Frederiksberg Kommune. Året efter tillod Københavns Kommune også kørsel med motordrosker.

Taxamotorkompagniet oprettedes i 1908 med en vognpark bestående af Renault-drosker. I 1920-erne begyndte automobildrosken at udkonkurrere hestedrosken, som dog under krigen fik en renæssance grundet brændstofmangel.

Der skete en opdeling i drosker og lillebiler: Droskerne havde kommunal kørselstilladelse og tildelt faste holdepladser ved fx banegårde samt ret til at opsamle passagerer ved vejsiden, mens lillebilerne blev drevet fra indehaverens hjem.

Farvelægning 
I nogle lande er taxaer normalt malet i en bestemt farve for at få dem til at skille sig ud på vejen.
 London -  Sort;
 New York - Gul for alle taxaer, der ikke arbejder med vognmænd og kan stoppes på vejen;
 Polen - Alle farver kan bruges;
 Holland - Sort og gul, eksempel: botlek taxi i Rotterdam;
 Hong Kong -  Rød

Se også 
 Kapervogn
 Lillebil

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Bekendtgørelse af lov om taxikørsel m.v.
Folketingsvalget 1988

Folketingsvalget den 10. maj 1988 - det såkaldte atomvalg - var det 61. valg til Folketinget i Kongeriget Danmark. Valget blev udskrevet 19. april 1988 af statsminister Poul Schlüter kun godt syv måneder efter det seneste valg. Schlüter dannede igen regering.

Baggrund og regeringsdannelse 
Den direkte anledning til valget udskrivelse var at regeringen nogle dage forinden var kommet i mindretal i et udenrigspolitisk spørgsmål. Folketinget vedtog mod regeringens stemmer en dagsorden, der krævede at fremmede magters krigsskibe og ubåde, der anløb danske havne skulle gøres bekendt med den danske atomvåbenpolitik, der indebar at atomvåben ikke måtte findes på dansk område.

Forud var gået et kompliceret parlamentarisk forløb, der mundede ud i at statsminister Poul Schlüter fra Folketingets talerstol beskyldte Socialdemokratiets formand Svend Auken for at have brudt en aftale om at sikre at dagsordenen ikke blev vedtaget, mens Svend Auken på sin side beskyldte Schlüter for at lyve.

Valget kom til at forme sig som et opgør om den danske sikkerhedspolitik – især oppositionens såkaldte fodnotepolitik, der gang på gang havde bragt regeringen i mindretal i sikkerhedspolitiske og NATO-relaterede spørgsmål. Derfor omtales valget ofte som "atomvalget" eller "Nato-valget".

For venstrefløjen var valget en åbenlys lektie i faren for stemmespild ved at være delt i for mange fraktioner. I alt 4,9 % af stemmerne på 4 partier gik glip af repræsentation. Det er det største stemmespild i mands minde. Året efter blev etableret en fælles opstillingsliste for en række venstrefløjspartier; Enhedslisten.

Efter valget dannedes KVR-regeringen, hvor Schlüter – bl.a. for at bryde det sikkerhedspolitiske flertal uden om regeringen – droppede Centrum-Demokraterne og Kristeligt Folkeparti som regeringspartnere til fordel for Det Radikale Venstre.

Valgresultatet

Noter 

1988
Politiske valg i 1988
Cd

En cd (forkortelse af Compact Disc) er et optisk medie til lagring af musik, billeder, video og data.

Historie 
Den blev først kendt som en lyd-cd, hvor den i løbet af få år erstattede grammofonpladen. Der kræves en cd-afspiller eller anden digitalafspiller som for eksempel en DVD-afspiller for at lytte til musikken, alternativt kan en ikke-kopibeskyttet cd afspilles på en pc med cd-drev.

En standard cd er 12 cm i diameter og kan have en varighed på op til 80 minutter for en 700MB disk. For at høre lyd fra en lyd-cd behøver man en cd-afspiller – som enten kan være en selvstændig enhed eller tilbehør til en pc.

En video-cd (VCD) kan indeholde både lyd og billede i MPEG-1 formatet med en spilletid på 80 minutter. I en lidt forbedret udgave i MPEG-2-formatet kaldes den for superVCD eller SVCD.

Endelig kan den bruges til opbevaring af data, f.eks. tekster, programkode, billeder mv., og en sådan data-cd kan typisk rumme fra 650-700MB, der findes dog specialudgaver på helt op til 900MB eller 100 minutter hvis der indspilles en lyd-cd, dog understøttes denne størrelse ikke af ældre afspillere. Blandt de seneste udviklinger er XVID-, divX- eller MPEG-4-formatet, som er har en lige så god kvalitet som MPEG-2, men det er så effektivt, at en normal cd kan rumme fx 60 min. videoklip. Afløseren for cd'en er dvd'en.

Alle cd-typer kan produceres ved hjælp af en cd-brænder, som efterhånden er standardudstyr på en pc. Det har givet anledning til problemer om ophavsretten. For at kompensere for den tilladte kopiering på blandt andet cd'er, er der nu indført et blankmedievederlag for tomme skiver. Vederlaget for blanke medier udgør pr. 1. oktober 2016 2,37 kr.

"§ 40. Vederlaget udgør for 2003 pr. minut spilletid for analoge lydbånd 0,0563 kr. og for analoge videobånd 0,0784 kr.

Stk. 2. Vederlaget udgør for 2003 for digitale lydmedier 1,75 kr. pr. stk., for digitale billedmedier 9,41 kr. pr. stk. og for digitale hukommelseskort 4 kr. pr. stk.

Stk. 3. De i stk. 1 og 2 nævnte vederlag reguleres fra 2004 årligt med satsreguleringsprocenten, jf. lov om en satsreguleringsprocent."

Cd'en blev første gang omtalt i et dokument fra 1979. Sony og Phillips arbejde her sammen om skabelsen af dette nye produkt, og projektet havde arbejdstitlen the "Red Book" og tog navn efter cover'et til den første cd.

Cd-skiven kom på markedet i 1982, og selve premieren var  1. oktober 1982, hvor Billy Joels album “52nd Street” .

Cd'en idag 

Cd'en er stadig  det mest benyttede playbackmedie til kommercielle audioindspilninger. De seneste år har cd'en dog tabt terræn til det stadig voksende Mp3-marked, som blev allemands eje i starten af 2000'erne.

Se også 

 Hardware, CD-R, CD-RW
 DVD-ROM, DVD-R, DVD-RW, DVD+R, DVD+RW, HD DVD
 Blu-ray, BD, Enhanced cd, ISO 9660, rom, SACD
 LaserDisc, Minidisc, Digital lyd

Noter 

 
Sony
H.C. Andersens Hus

H.C. Andersens Hus (H.C. Andersen museet) i Odense er hovedmuseet for eventyrdigteren og forfatteren H.C. Andersen. Museet er en del af museumsorganisationen Museum Odense.

Huset blev købt af Odense Kommune i 1905 på 100-året for H.C. Andersens fødsel. Efter en grundig restaurering af arkitekt Jens Vilhelm Petersen blev det indrettet til museum. I 1930 blev museet udvidet med bl.a. kuppelsalen, hvor Niels Larsen Stevns stod for den kunstneriske udsmykning. I 1976 kom endnu en udvidelse til og i 2004 stod den sidste udvidelse færdig. Huset udgør i dag en del af det nuværende museum H.C. Andersens Hus.

Hjørnehuset i H.C. Andersen-kvarteret, Hans Jensens Stræde 43, regnes officielt som H.C. Andersens oprindelige fødested, men hverken den oprindelige dåbs-indføring den 15 eller 16. april 1805 i Skt. Hans Kirkebog, eller en dåbsattest udfærdiget samme sted den 24. november 1823, til brug ved en arvesag efter farfaderens død, angiver stedet hvor H.C. Andersen blev født. Selv skal Andersen ved sin 70-års fødselsdag, temmelig irriteret, til maleren Hartmann have udtalt, at han ikke var født i ”Den Rønne”. Det vides dog, at H.C. Andersens mormor, Anna Sørensdatter og morstedfar, Jørgen Rasmussen, boede i huset som ejedes af Jørgen Rasmussens forældre. Også H.C. Andersens mor, Anne Marie Andersdatter, boede i huset under sin graviditet med H.C. Andersens halvsøster, Karen Marie, der blev født den 22. september 1799.

Museet udgiver hvert år tidsskriftet Anderseniana, med artikler og forskning om H.C. Andersens person og værk.

H.C. Andersens Barndomshjem, hvor han boede som barn i årene 1807-1819, ligger i Munkemøllestræde i Odense.

Ekstern henvisning 

 hcandersenshus.dk - H.C. Andersens Hus' websted

Referencer 

Hus
Litterære museer
Museer i Odense
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Odense Kommune
Fredede palæer, borgerhuse og lejlighedskomplekser i Danmark
Museer etableret i 1905
Østerbro i Odense
Nitrat

Nitrat er en kort betegnelse for kvælstofholdige gødninger, som er salte af salpetersyren. De kaldes også med en gammel betegnelse for salpeter, der kommer fra den gamle franske salpetre, som igen kommer fra den latinske sâl petrae, der betyder "klippesalt" (bogstaveligt talt "salt af klippe"). Det fælles for dem er, at de spaltes i en metalion og en nitration ved opløsning i vand. Nitrat er altså i virkeligheden et andet navn for nitrationen. Den beskrives kemisk ved formlen .

Nitrat optages og omsættes af planterne, hvor det bliver brugt i opbygningen af klorofyl og aminosyrer. Ionen kan også bruges af bakterier i jorden, som udnytter den kemiske energi, der frigives ved omdannelse til nitrit (denitrifikation). Hverken nitrat eller nitrit kan bindes i jorden, så begge dele vil følge vandbevægelsen. Undervejs kan nitrit dog omdannes til luftformigt kvælstof af bakterier, der skaffer sig energi på den måde. Processen er tidkrævende, så højtliggende grundvand er ikke beskyttet mod kvælstofforurening.

Hovedparten af de kvælstofholdige kunstgødninger indeholder nitrat som kvælstofkilde. Det gælder også de såkaldte NPK-gødninger.

Salpetergødninger:
 Ammoniumnitrat
 Kalkammon-salpeter
 Kalksalpeter – Norgesalpeter
 Kalisalpeter
 Magnesiumsalpeter

Se også 

 Død zone
 Guano – Chilesalpeter
 Mursalpeter
 Krudt
 Salpeterkrigen

 
Funktionelle grupper
Antioxidanter
Nitrit

Nitrit er en kort betegnelse for salte af salpetersyrling. Det fælles for dem er, at de spaltes i metalion og nitrition ved opløsning i vand. Nitritionens kemiske formel er NO2-

Nitrit er også en funktionel gruppe i organisk kemi og har samme formel som nitro-gruppen, men binder i modsætning til nitro-gruppen med det ene oxygen.

Nitrit er giftigt for dyr og planter. I jorden føres nitrit med vandbevægelsen bort fra de øverste jordlag, og desuden kan visse bakterier omsætte ionen til luftformigt kvælstof. Derfor er nitritskader sjældne, med mindre ionen er nået ned til grundvandet. I så fald vil sårbare personer (især børn under 2 år) kunne skades af forgiftning med nitrosaminer, der er carcinogener, der dannes i tarmen.

Nitrit som konserveringsmiddel 
I fødevareindustrien anvendes nitrit til konservering af bl.a. hamburgerryg, saltkød, pølser og andet kødpålæg. Nitrit forhindrer væksten af Clostridium botulinum, der danner toxinet, der giver botulisme (pølseforgiftning), og nitrit giver kødet en lyserød farve, som skjuler den grå tone, der opstår, når det iltes.
Danmark  har særlige regler for begrænsning af nitrit i fødevarer, regler som betyder, at fødevarer på det danske marked kun må have det nitritindhold, der er absolut nødvendigt af hensyn til konserveringen og dermed fødevaresikkerheden. Begrænsningen begrundes med, at nitrit omdannes til sundhedsskadelige nitrosaminer, der er vurderet at udgøre en væsentlig sundhedsrisiko.

Eksterne links 
 Nitrit i madvarer, Slagteren.net

Henvisning 
    

 
 
Funktionelle grupper
Konserveringsmidler
Antioxidanter
Kræftfremkaldende stoffer
Kvælstof (molekylært)

Betegnelsen kvælstof bruges normalt kun om den molekylære gas (N2), der udgør omtrent 78% af Jordens atmosfære. Luftarten er inaktiv under normale tryk- og temperaturforhold.

I naturen kan luftformigt kvælstof omdannes til andre forbindelser (se kvælstof) på et par forskellige måder:

Lyn skaber forskellige kvælstofilter. De opløses i regnvand og danner salpetersyre.
Kvælstoffiksering (dannelse af nitrat) sker ved visse bakteriers eller aktinobakteriers hjælp.

Ved andre bakteriers hjælp kan nitrat tilbagedannes til luftformigt kvælstof (denitrifikation).

At spalte molekylært kvælstof op og samle atomerne sammen med ilt-atomer bliver industrielt gennemført i Haber-Bosch-processen, der danner kvælstofgødning.

Ikke-metaller
Nitrogenmonoxid

Nitrogenmonoxid (NO) eller kvælstofoxid er en giftig forbindelse af kvælstof og ilt, og er ved stuetemperatur og atmosfærisk tryk en farveløs gasart. Molekylet er et såkaldt frit radikal, og er således meget reaktivt og ustabilt: I almindelig luft reagerer det hurtigt med ilten i luften og danner kvælstofdioxid.

Miljøforhold 
Ved forbrændinger ved høje temperaturer i atmosfærisk luft (herunder i kraftværker og bilmotorer) dannes kvælstofoxid som biprodukt. I atmosfæren reagerer det med vand og danner salpetersyre, som indgår i den såkaldte syreregn.
Kvælstofoxid bidrager til nedbrydningen af det ozonlag i atmosfæren, som beskytter livet på Jorden mod Solens ultraviolette lys.

Sundhed og sygdom 
Kvælstofoxid er et vigtigt signalmolekyle i mange pattedyr, herunder mennesket – og indtager som sådant lidt af en særstilling ved at være gasformigt ved de i kroppen herskende tryk- og temperaturforhold.
Celler på indersiden af blodkar bruger signalet til at give den glatte muskulatur omkring blodkarret "besked" på at slappe af og derved forøge blodgennemstrømningen. En tilsvarende signalmekanisme regulerer erektionen af penis, og det er her, potensmidlet Viagra griber ind, og samme mekanisme ligger bag virkningen af hjertemedicin som nitroglycerin og amylnitrat, der omsættes til kvælstofoxid.

Makrofager, celler der rammende beskrives som "immunforsvarets skraldemænd", producerer nitrogenoxid og bruger det til at dræbe indtrængende bakterier med. Ved alvorlige infektioner kan denne mekanisme give bagslag, idét der produceres så meget muskelafslappende nitrogenoxid at blodtrykket falder faretruende.

Kvælstofoxid bruges også af nerveceller som en neurotransmitter. I modsætning til andre neurotransmittere som kun passerer synapsespalter, kan kvælstofoxid fra én nervecelle brede sig til flere andre nærliggende celler, uafhængigt af de "normale" signalveje over synapsespalterne. Det har vist sig, at kvælstofoxid spiller en vigtig rolle, i forbindelse med depression og skizofreni, da folk med disse lidelser har ændrede mængder af kvælstofoxid i hjernen. Desuden har SSRI-præparater indvirkning på omsætningen af kvælstofoxid.

Medicinhistorie 
Opdagelsen af nitrogenmonoxids biologiske funktioner i 1980'erne kom som en komplet overraskelse og forårsagede et vist røre. NO blev døbt "Årets molekyle" i 1992 af tidsskriftet Science, og der blev stiftet et Nitrogenmonoxid-Selskab samt skabt et videnskabeligt tidsskrift som kun beskæftiger sig med NO. Nobelprisen i medicin og fysiologi blev i 1998 givet til Ferid Murad, Robert F. Furchgott og Louis Ignarro for opdagelsen af signalstof-egenskaberne ved NO.

Det skønnes at der årligt publiceres omkring 3000 videnskabelige artikler om nitrogenmonoxids biologiske roller.

Se også 
 Kemi

Noter

Kvælstofforbindelser
Gasser
Oxider
Neurotransmittere
Findanus

For 17. februar er dagens navn Findanus. Ireren Findan befriede sin søster fra vikingernes fangenskab. Han døde i år 878 i Benediktinerklosteret Rheinau i Schweiz.

Dage
Eucharias

Sankt Eucharias af Orléans (født ca. 687 i Orléans, død 20. februar 743) var en biskop i Orléans. 

Han blev mod sit ønske udnævnt til biskop og blev fængslet, da han modarbejdede frankernes konge, Karl Martel, i dennes bestræbelser på at blive enerådig kirkeværge og at konfiskere krikens besiddelser. Eucharias døde i fængslet 20. februar 743.

Eucharias har fået tildelt den 20. februar som navnedag.

Helgener
Tjek fødselsår
Eutrofiering

Eutrofiering er dannet ud fra de græske ord eu = god + trofe = ernæring. Det betyder altså: skabelse af velnærethed. Ordet bruges med et lidt forskudt indhold om søer og havområder, der indeholder for mange næringssalte, især nitrat og fosfat.

Eutrofiering kan opstå af naturlige årsager, men i de fleste tilfælde skyldes fænomenet enten tilførsel af gødning via dræn eller udledning af spildevand. Resultatet bliver under alle omstændigheder det samme: Biomassen (dvs. mængden af organisk stof) vokser, mens biodiversiteten falder. Begge dele skyldes en øget vækst hos de forholdsvis få arter, der kan udnytte den øgede adgang til gødningsstoffer (især alger), på bekostning af de mange, som trives bedst i forholdsvis næringsfattige omgivelser.

Algevæksten kan blive så voldsom, at de højere planter forsvinder, og nedbrydningen af døde alger skaber derefter iltmangel i løbet af efterår, vinter og forår. Det fjerner først og fremmest de iltkrævende fisk som ørred, sandart og aborre, og det medfører på sin side, at skidtfiskene (brasen, skalle m.fl.) får bedre opvækstbetingelser. Da de foretrækker dafnier som føde, fjerner de størstedelen af disse krebsdyr, som ellers kunne have holdt algerne nede. En ond cirkel er sluttet.

Ophobningen af bundslam gør det vanskeligt at fjerne en eutrofiering, selv efter at tilførsel af næringsstoffer er standset. Ofte er det nødvendigt at gribe ind på flere fronter samtidig:
 opsugning og bortkørsel af bundslam
 opfiskning af skidtfisk
 kalkning (der binder fosfater)
 tilførsel af ilt ved indpumpning af luft

Kilder

Se også 
 Eutrofieringsindeks

Økologi
Vandforurening
Miljø og samfund
Tænkedag

Thinking day eller Tænkedag er en mærkedag i den internationale spejderbevægelse.

Historie 
D. 22. februar var grundlæggeren af spejderbevægelsen Lord Robert Baden-Powells fødselsdag og i øvrigt også hans kone Olave Baden-Powells. De frabad sig på et tidligt tidspunkt fødselsdagshilsener, men bad spejderne om at give det påtænkte beløb til bedre formål og tænke venligt på spejderbevægelsen i sin helhed og andre i ringere kår. I 1932 grundlagdes Thinking day fund på en verdensspejderkonference, således at alle frivillige bidrag fra spejdere på denne dag bliver anvendt velgørende til støtte for spejderbevægelsens udbredelse verden over.

Beløb 
Det er kutyme at give et vist beløb pr. år man har været spejder. I Danmark giver man 2 kr. per påbegyndt spejderår, altså hvis man har været spejder i 2½ år, giver man 6 kr.

Traditioner
Spejder