alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Kaspiske Hav

Det Kaspiske Hav (, ; , , , , eller دریای مازندران , , ) er en endorheisk sø, der ligger på grænsen mellem Asien og Europa mellem landene Iran, Aserbajdsjan, Rusland, Kasakhstan og Turkmenistan. De største byer ved det Kaspiske Hav er den russiske havneby Astrakhan og den aserbajdsjanske hovedstad Baku.

Det Kaspiske Hav er verdens største endorheiske sø. Søen bliver kaldt for et hav, idet romerne, da de opdagede den og konstaterede at vandet var salt, navngav den "Mare Caspium". Mange geografer opfatter dog i dag det Kaspiske Hav som en sø, da den er helt omgivet af land. Søens volumen er 78.300 km3 Søens gennemsnitlige saltindhold, salinitet, er 1,3%. Saltet er ikke ligeligt fordelt i søen. Mod nord er vandet mere fersk, mens den sydlige del har et højere saltniveau og i den afskårne, lavvandede bugt Kara-Bogaz-Gol på østbredden er saliniteten hele 32%. Til sammenligning har almindeligt havvand en salinitetsværdi på 3,5%.

Det Kaspiske Havs undergrund er meget rigt på olie og naturgas. I søen er der endvidere et omfattende fiskeri, og den mest kendte fisk er støren. Rognen fra denne bruges til produktion af russisk kaviar.

De vigtigste floder, der løber ind i søen, er Volga, Ural, Terek og Kura. Disse og en stor del af kystområderne ligger ca. 28 meter under havoverfladen. Søens størrelse er i de senere år mindsket på grund af damme og kunstvanding, som bremser vandtilførslen. Søen har ikke noget udløb.

Det Kaspiske Hav er delt op i en lavvandet nordlig del og en dybere sydlig del. De to halvdele adskilles af en lavvandet passage, som forbinder halvøerne Apsjeron (i Aserbajdsjan) og Tjeleken (i Turkmenistan) på hver sin side af søen. Til søen regnes også den meget lavvandede bugt Kara-Bogaz-Gol lige nord for Tjeleken-halvøen; men denne bugt er ved at forvandles til en salt sumpmark og er næsten afskåret fra det Kaspiske Hav af en landtange. I havets sydøstlige hjørne, i Iran nær grænsen til Turkmenistan, finder man Gorganbugten, der er vigtigt yngle- og overvintringsområde for mange vandfugle.

Se også 
Aralsøen

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Endorheiske søer
Kategori

Kategori (fra græsk κατηγορια betyder "påstand" eller "anklage"?) har flere betydninger:

Udtrykket anvendes uformelt som en klasse af ting.

Filosofi 
 Aristoteles klassificerede alt i de 10 kendte kategorier, der former vore erfaringer.
 Kant anvendte ordet i en lignende betydning for "de før-bevidste tanker vi anvender til at organisere sanse-data".

Matematik 
 Kategori (matematik) - en samling af matematiske objekter af samme slags, sammen med de struktur-bevarende afbildninger mellem dem. Disse bliver f.eks. studeret i kategoriteori.

Topologi 
 Man skelner i topologi mellem mængder af første og anden kategori. Se Baire-rum.

Se også 
 Wikipedia:Kategorier
Katekismus

Katekismus betegner en kortfattet skriftlig belæring – udformet som spørgsmål og svar – i Kristendommens centrale trosartikler. Det var oprindeligt betegnelsen for mundtlig kristendomsundervisning forud for den kristne dåb.

Se også 
 Luthers lille Katekismus
 Luthers store Katekismus
 Heidelberg-katekismen
 Kateket

Eksterne henvisninger
Katmandu

Katmandu (el. Kathmandu, Kantipur, nepali: काठमांडौ) er hovedstad i Nepal. Byen har omkring 671.846 (2001) indbyggere og ligger i Kathmandudalen i ca. 1325 meters højde i det centrale Nepal nær floderne Vishnumati og Bagmati. Byen er samtidig distriktshovedkvarter for Kathmandu District og for Central Development Region. Såfremt forstæderne medregnes bor der mere end 1 million mennesker i hovedstadsområdet.

Katmandu er grundlagt i år 723 og var oprindelig hovedstad i det selvstændige kongerige Kantipur (det oprindelige navn for byen og riget) frem til 1769 da Shah-dynastiet fra Gorkha erobrede alle de hidtidige kongeriger i Kathmandu-dalen og underlagde dem Gorkha-staten, hvis hovedstad hurtigt derefter blev flyttet til Kathmandu. Indtil langt op i 1900-tallet var dalens navn Nepal-dalen, og først efter Nepals åbning over for omverdenen efter 1950 ændrede dalen navn til Kathmandu-dalen. Regeringen anvendte på lignende måde betegnelsen Gorkha-regering indtil omkring 1. verdenskrig, hvorefter betegnelsen Nepal i stigende grad blev anvendt.

De centrale dele af byen er præget af den karakteristiske byplanlægning, arkitektur og kunstudfoldelse fra Kathmandus storhedstid med traditionsrige hinduistiske og buddhistiske templer og paladser, hvoraf hovedparten er flere hundrede år gamle, enkelte endog op til 1.000 år eller mere. Moderne byudvikling, jordskælv og forurening har haft stor indflydelse, med indlemmelse af ikke mindre end syv lokaliteter og seværdigheder fra Kathmandu-dalen i UNESCOs verdensarvsprogram har været med til at sikre bedre muligheder for bevaring af disse kulturelle seværdigheder for eftertiden.

Se også 
 Byer i Nepal - En oversigt over de største og mest betydningsfulde byer i Nepal
 Dharahara-tårnet

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Kathmandu Municipality – Officiel website

 
Byer i Nepal
Verdensarvsområder i Asien-Australasien
Katolsk-apostolske menighed

Den Katolsk-apostolske menighed er en frikirke, som blev oprettet i Danmark i 1838.

Kirken har en markant kirkebygning på hjørnet af Gyldenløvesgade og Nørre Søgade i København.

Kvindesagsforkæmperne Elisabet Ouchterlony (1842 – 1890) og Amalie Holm (1893 – 1966) var medlemmer af kirken.

I dag drives kirken af lægfolk, da de oprindelige apostle, præster og diakoner alle er døde. Trossamfundet er imod at udnævne nye, hvilket volder en del besvær i forbindelse med gudstjenesterne, da det kun var tilladt disse personer at skrive prædikerne. Derfor bliver der oplæst gamle prædikener i forbindelse med gudstjenesterne.

Menigheden opførte i 1893 en kirke på Frederiks Allé 37 i Aarhus, som de i 2010 forærede til den katolske kirke i Aarhus.

Eksterne henvisninger 
 Den katolsk apostolske menighed 

Kristendom i Danmark
Etableret i 1838
Keton

En keton er et molekyle, der indeholder en carbonylgruppe, C=O, som er bundet til et carbonatom på hver side af C-atomet i carbonylgruppen. Er carbonylgruppen derimod bundet til et andet atom end carbon er der tale om en anden funktionel gruppe, som f.eks. et aldehyd (H på den ene side) eller en carboxylsyre (OH på den ene side). Acetone, CH3C=OCH3, er et eksempel på en keton.

Navngivning 
Man navngiver ketoner ved at sætte endelsen "on" på navnet på den alkan, som ketonen er afledt af. Samtidig sætter man et tal foran navnet, der angiver nummeret på det carbonatom, der udgør carbonylgruppen, talt fra den korteste ende. Et eksempel er 2-butanon, CH3C=OCH2CH3, hvis navn er afledt af alkanen butan, CH3CH2CH2CH3, med endelsen "on", der angiver, at stoffet er en keton, samt tallet 2, der angiver, at carbonylgruppen sidder i position nummer 2, talt fra den ende, der giver det mindste tal, i dette tilfælde talt fra venstre.

Oxoforbindelsers fysiske egenskaber 
Carbonylgruppen er polær. Den er positiv ved C-atomet og negativ ved O-atomet.
Så O-atomet har en højere elektronegativitet, dvs. den trækker elektronerne til sig.
Pga. denne polaritet har aldehyder og ketoner højere kogepunkter end carbonhydrider med tilsvarende molekylestørrelse.
Carbonylgruppen er hydrofil, og derfor er de laveste aldehyder og ketoner letopløselige i vand.

Fremstilling af ketoner 
Man kan fremstille ketoner ved mild oxidation af sekundære alkoholer.

Kilde 
 ChemGuide - Aldehydes and ketones 

 
Funktionelle grupper
Khyberpasset

Khyberpasset er et 45-55 km langt pas gennem Hindu Kush-bjergkæden. Det er et af de vigtigste pas mellem Afghanistan og Pakistan.

Passet går i nordvestlig retning fra nær Peshawar til Kabul og er under pakistansk kontrol i næsten hele dets udstrækning. Der blev bygget en vej gennem det i 1879 og en jernbane i 1920'erne.

Alexander den Store skal have passeret passet i 330 f.Kr. på vej mod Indien.

Bjergpas
Afghanistans geografi
Pakistans geografi
Cimbrertyren

Cimbrertyren er en skulptur, der står på gaden Vesterbro i Aalborg. Skulpturen blev rejst d. 14. april 1937 og er lavet af Anders Bundgaard. Soklen er tegnet af Alf Cock-Clausen.

Cimbrertyren blev skænket af De Danske Spritfabrikker og står på fabrikkens historiske beliggenhed. Skulpturen står tæt på det punkt, hvor gågaden Bispensgade møder Vesterbro.

Tyren var klædt i rød/hvide striber, mens AaB spillede Champions League i 2008.

I 2000 blev der stjålet et sværd, der var fastgjort til soklen som en del af kunstværket. Mærkeligt nok blev tyveriet aldrig bemærket i offentligheden, indtil sværdet 17 år senere blev leveret tilbage til Aalborgs borgmester.

Symbolik 

Skulpturen symboliserer styrke og er blevet kaldt et symbol på Cimbrernes udlængsel og livslyst, og på Cimbrertyrens sokkel, kan man læse et hyldestdigt til Cimbrerne skrevet af Johannes V. Jensen. Den danske forfatter og senere nobelprisvinder var selv tilstede ved skulpturens afsløring den 14. april 1937 og forelæste digtet for de fremmødte indbyggere.

De oprindelige tegninger til skulpturen blev ved afsløringen nedlagt i sokkelen sammen med et grundstensdokument og et essay over cimbrertogtet forfattet af dr. phil. Johannes Brøndsted.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Skulpturer i Danmark
Seværdigheder i Aalborg
Podningskimære

En podningskimære er en plante, der består af flere arter i lag oven på hinanden. Planten består af flere vækstlag uden på hinanden, og cellerne vokser i samme retning og har samme funktion i nærtstående arter. Normalt vil man ikke kunne se forskel på en levedygtig podningskimære og en normal plante, men det kan forekomme at man kan forene synligt forskellige planter.

Eksempler på podningskimærer:
 Tomoffel – podningskimære af Tomat (Lycopersicon esculentum) og Kartoffel (Solanum tuberosum)
 Adams Guldregn (+ Laburnocytisus adamii) – podningskimære af Almindelig Guldregn (Laburnum anagyroides) + Purpur-Gyvel (Cytisus purpureus)

Botanik
Kinatræ

Kinatræer (Cinchona) er en slægt af træer i Krap-familien.
Cinchona er opkaldt (af Linné) efter en grevinde af Chinchón (spansk by) som var vicedronning (gemalinde) i Peru, og som angiveligt af barken fra træet blev kureret for feber (malaria).
Det danske navn kommer via navnet quina på quechua og har intet at gøre med det store asiatiske land; træerne kommer fra Sydamerika.

Af barken (kinabark) fra flere arter, især Cinchona officinalis, udvindes kinin, som førhen blev brugt til behandling af malaria.

Noter 

Lægeplanter
King Island

King Island er ø lidt syd for Australien. Den ligger i Bassstrædet nord for Tasmaniens nordvestlige spids.

Øen er kendt for sin farlige kyststrækning som har forårsaget flere skibsforlis end noget andet sted i Australien.

Eksterne kilder 
King Island Online

Øer i Australien
Kinin

Stoffet kinin eller quinin, C20H24N2O2,
er et naturligt, hvidt krystallinsk alkaloid, som udvindes af kinabark eller fremstilles syntetisk. Det blev brugt til behandling af malaria, især før fremkomsten af nyere bekæmpelsesmidler. Kinin helbreder ikke malaria, men dæmper den feber som sygdommen forårsager. Feberanfaldende forsaget af ubehandlet  malaria kan medføre en høj kropstemperaturer, som kan forårsage hjerneskader. I dag bliver stoffet stort set udelukkende brugt mod natlige lægkramper.

Kinin blev udtrukket af barken på det sydamerikanske cinchona træ, isoleret og navngivet i 1820 af de franske forskere Pierre Joseph Pelletier og Joseph Caventou. Navnet er afledt af det oprindelige indfødte navn for barken af cinchona træet: "Quina" eller "Quina-Quina" som nogenlunde betyder "bark af bark" eller "kristtorn bark". 

Stoffet anvendes som smagsstof i tonicvand. Ifølge traditionen fik den bitre smag i kinindrik mod malaria de engelske kolonialister til at blande den med gin, hvorved den kendte cocktail gin og tonic kom til verden.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Læs mere om indholdsstoffet Quinin på medicin.dk

Lægemidler mod parasitter
Alkaloider
Fujitas tornadoskala

Fujitas tornadoskala er en skala der opdeler tornadoer i en række klasser fra F0 til F5, hvor F5 er de kraftigste og mest alvorlige. Skalaen er opkaldt efter den amerikanske meteorolog Theodore Fujita.

Eksempler på brug af Fujitas tornadoskala 

Vind
Klassicismen

Klassicismen er en fællesbetegnelse for kunstretninger, der efterligner eller søger at genoplive antikkens skønhedsidealer, herunder renæssancen samt franske, hollandske og engelske kunstretninger i 1600-tallet. Hertil gælder også Nyklassicismen ca. 1750-1850.

Eksempler 
 Frederik 5.s kapel, Roskilde Domkirke. Det er tegnet i 1763.
 Hørsholm Kirkegård
 Vor Frue Kirke (København)
 Christiansborg Slotskirke
 Hansens Palæ
 Domhuset i København
 Thorvaldsens Museum
 Mariekirke (Husum)
 Reventlow-Museet Pederstrup
 Øregård Gymnasium

Mest kendt er Assistenskirkegården, der er tegnet med Forum Romanum som forbillede.

Senere forfattere som H. C. Andersen, Lars Ole Svenson og Hans Ove Toftesen er inspireret af klassicismen.

Se også 
 Klassicisme (musik) 
 Nyklassicisme

Stilperioder
Kleptomani

Kleptomani (gr: κλέπτειν, kleptein, "stjæle" + μανία, mania, "mani", "raseri") er betegnelsen for en afvigende adfærd, der består i en trang til at stjæle. I modsætning til tyveri, der sker af nød (brugstyveri) eller for at berige sig, skyldes kleptomani en forstyrrelse i sindet.

Samtalebehandling kombineret med adfærdsterapi har ofte god virkning på sygdommen, men tilbagefald ses jævnligt.

I ICD-10 er kleptomani rubriceret under vane- og impulshandlinger F63.2

Psykologi
Psykiske sygdomme
Klient

En klient (af latin cliens) har flere betydninger:
 En Klient (romerriget) var i oldtidens Rom en person, der var afhængig af en velhavende/magtfuld patron.
 Klient (kunde). Bruges for eksempel om en kunde hos en advokat.
 Bistandsklient. person på sociale ydelser.
 Klient (datalogi). I computerterminologi taler man om en klient der har adgang til en eller flere servere.

Se også 
 Klienten

Juridiske begreber
Klimaks

Klimaks har flere betydninger:

Klimaks fra  græsk ord "κλῖμαξ" (klimaks) betyder "trappe" og "stigen"

 Økosystemets klimaks et andet ord for succession i økologien 
 Klimaks-skov
 Klimaks-urskov
 Seksuelle klimaks, et andet ord for orgasme
 Klimaks (narrativ) bruges om en stigning i en tales eller fortællings udtryk eller et højdepunkt.
 Johannes Climacus (John Climax), 7. århundrede kristne munk ved klosteret på Mount Sinai

Steder

Canada 
 Climax, Saskatchewan

USA 
 Climax, Colorado, en ikke-registreret minedrift landsby
 Climax, Georgia
 Climax, Kansas
 Climax, Michigan
 Climax Township, Michigan
 Climax, Minnesota
 Climax Springs, Missouri
 Climax, North Carolina
 Climax, Pennsylvania
 Climax, Virginia

Græske ord og vendinger
Kloak (flertydig)

Kloak har flere betydninger:

 Kloak – et rørsystem til transport af spildevand og regnvand. Ofte bruges begrebet afløbssystem eller kloaksystem i samme betydning.
 Kloak (biologi) – en fælles udførselsgang for afføring og æg eller sæd. Den findes hos krybdyr, fugle og kloakdyr.
Klokke

Klokke  henviser til flere artikler:

Klokke (tøj) – en stiv klokkeformet underkjole fx brugt i folkedragten
Klokke (instrument) – en hætteformet metalgenstand, der kan sættes i svingninger
Cykelklokke – en klokke, monteret på en cykel
Dørklokke – en signalgiver, hvormed man kan melde sin ankomst
Dykkerklokke - en klokke, der anvendes til dykning
Kirkeklokke – en klokke, der ringes med fra kirker
Osteklokke – lille opbevarings-kuppel ofte af glas 
Klokke-slægten – botanisk gruppe
Dirigentklokke – bruges af mødeledere, fx en borgmester
Klokke (hest) - beskyttelse til springheste 
Se også
Klokken – et udtryk for tidsangivelse i timer og for et ur, som i: "Hvad er klokken?" 
Klokken (eventyr) – et eventyr af H.C. Andersen
Kollektbøn

Kollektbøn er en type bøn i den kristne gudstjeneste - navnet kommer af latin colligere, "at samle" - og bønnen bruges i Folkekirken dels, når præsten på menighedens vegne beder før første skriftlæsning i begyndelsen af gudstjenesten, dels inden velsignelsen i slutningen af gudstjenesten.

Bønnen vil typisk forholde sig til dagens epistel, og have et bestemt mønster. Først påkaldes og anprises Gud (f.eks. "O, Herre Gud, Du som..."), dernæst kommer selve bønnen og dens ønskede konsekvens, og bønnen afsluttes typisk i Jesu navn og med "Amen".

Bønner
Liturgi
Kollision

En kollision er et sammenstød mellem to objekter i bevægelse.
 
To biler kan støde sammen, men en enkelt bil kan også støde ind i et vejtræ.

Eller et skib kan støde ind i et isbjerg, som det skete for Titanic i 1912.

Fly kan støde sammen i luften og på jorden.

Atomer kan støde sammen, og gør de det hurtigt nok, kan det blive til en stor eksplosion i form af en atombombe eller en mere fredelig og kontrolleret udvikling af energi.

I datakommunikation kan man i et ethernet opleve kollisioner, når nettet overbelastes.

I overført betydning – men også under praktiske transportforhold – kan man komme på kollisionskurs.

Se også 
 krater
 stød (fysik) – om kollisioner af partikler inden for klassisk mekanik

Fysik
Klassisk mekanik
Handlinger
Kolofonium

Kolofonium (af Kolofon, en oldtidsby i Lilleasien) er en fast form af harpiks fra nåletræer, især fyr.

Det produceres ved at opvarme frisk harpiks for at få flygtige, flydende terpener til at fordampe. Kolofon er halvgennemsigtigt og varierer i farve fra gul til sort. Ved stuetemperatur er det skørt, men smelter ved opvarmning. Kolofon består hovedsagelig af forskellige harpikssyrer, mest abietinsyre.

Kolofon bruges blandt andet som ingrediens i lak, som hjælpemiddel ved lodning, som smøremiddel til strengeinstrumenter og som klæbemiddel i idræt (håndbold, gymnastik og klatring).

Referencer

Eksterne henvisninger 

Botanik
Kolonialvarer

Kolonialvarer er langtidsholdbare levnedsmidler, som sælges af købmænd og supermarkeder, som mel, sukker, gryn, kaffe, te og krydderier. Oprindeligt varer fra oversøiske kolonier.

Ekstern henvisning 

 Har du også glemt, hvorfor det hedder kolonialvarer? | Information

Handel
Kolos

En kolos er en kæmpestatue. Betegnelsen bruges især om Kolossen på Rhodos, et af verdens syv underværker.

Se også
Colossus
Colosseum

Statuer
Komparativ

Komparativ har flere betydninger:

 Sammenlignende.
 Videnskab. Komparative discipliner sammenligner fænomener. Eksempelvis komparativ pædagogik, der sammenligner på tværs af kulturer, eller komparativ neuropsykologi, der sammenligner på tværs af arter.
 Grammatik. Højere grad af et tillægsord, se superlativ.
Kompensationsprincippet

Kompensationsprincippet er inden for velfærdsøkonomi en beslutningsregel, der bruges til at vælge mellem flere alternative par af sociale stadier. Et eksempel på kompensationsprincippet er kriteriet om Pareto-optimalitet.

Mikroøkonomi
Kompetence

En kompetence er en persons evne til eller færdighed i at udføre handlinger. I uddannelsesmæssig sammenhæng taler man om formelle eller faglige kompetencer (se fx gymnasial kompetence). Kompetencer erhverves ikke alene i uddannelsesmæssig sammenhæng. Som følge heraf giver det mening af skelne mellem formelle og reelle kompetencer.

Formelle kompetencer kan bestå i myndighed til at udøve en bestemt form for magt, men myndighed giver som bekendt ingen garanti for at en handling udføres "kompetent".

Danmarks Finansministerium og de danske statslige personaleorganisationer har i 1999 sammen oprettet Statens Center for Kompetence- og Kvalitetsudvikling, som har til opgave at styrke kompetenceudvikling af medarbejderne på den danske stats arbejdspladser. I 2011 er institutionens navn ændret til Statens Center for Kompetenceudvikling. (www.kompetenceudvikling.dk)

I modsætning til begrebet kvalifikationer (der defineres som alt et menneske kan) er begrebet kompetence et udtryk for de kvalifikationer et menneske anvender til glæde og gavn for andre (eksempelvis i erhvervsmæssig sammenhæng) – eks. en medarbejder har mange kvalifikationer fx som privatperson, men dem vedkommende udnytter i erhvervsmæssig sammenhæng benævnes kompetence.

Normalt skelner man mellem tre typer af kompetencer:
- faglige kompetencer, der knytter sig specifikt til den funktion en person har – eks. at kunne svejse
- de almene kompetencer, der knytter sig til de kompetencer forskellige medarbejdergrupper nødvendigvis må besidde for at kunne arbejde sammen – eks. sprog
- de personlige kompetencer, der knytter sig til mellemmenneskelige situationer – eks. ansvarlighed.

Kompetencer i et videnssamfund 
I et videnssamfund er kompetencer altid tilført viden, der gennem tilstrækkelig træning resulterer i kunnen.
I videnssamfundet skal en kompetence altid være fuldt operationel i en nutidssvarende form. I modsatte fald er kompetencen at betragte som ikke tilstedeværende. Særligt to forhold gør tidligere opnåede kompetencer uanvendelige: Samfundets konstante forandringer og kompetencer i dvaletilstand (ikke anvendt gennem en længere periode).

Litteratur 

 Illeris, Knud (2012): “Kompetence”. Samfundslitteratur

Se også 

 Informationskompetence
 Uddannelsesbehov

Eksterne henvisninger 
 Kompetencerådet 
 De statslige overenskomstparters fælles sekretariat for kompetenceudvikling.

Kompetence som juridisk begreb 
Kompetence angår hvilken offentlig myndighed, der har lovhjemmel til at træffe en afgørelse i en sag. Manglende kompetence kan medføre, at afgørelsen bliver ugyldig, jf. KEN nr 10087 af 30/04/2011.

Referencer

Noter 

Viden
Juridiske begreber
Kompleks

Kompleks har mange betydninger:

 Kompleks betyder indviklet.
 Et kompleks kan være et system af mange underjordiske gange gravet af ræv eller grævling. Se gravkompleks.
 Kompleks (bygning) – en samling af huse.
 Kompleks (bog) – roman skrevet af Trine Andersen.
 Kompleks (psykologi) – et begreb indenfor psykologien.
 Indenfor matematik taler man om komplekse tal, kompleks funktionsteori og kompleks analyse.
 Kompleks-defekterner tilhører gruppen af mitokondrie-sygdomme.
 Kompleks (kemi) – En metalion hvortil der er bundet et antal ligander.
 Kompleks (film) – dansk kortfilm fra 2013 instrueret af Emil Ramos

Se også 
 Kompleksitet
Komponist

En komponist er en person, der skriver (komponerer) musikstykker.

Begrebet benyttes primært om den, der nedskriver musikken, så andre kan fremføre den. Det adskiller komponisten fra en improviserende musiker.

Se også 

 Liste over betydende operakomponister

Eksterne links 

 
Stillingsbetegnelser
Kompromis

Et kompromis er en gensidig aftale eller et forlig mellem to eller flere parter, der opnås ved gensidige indrømmelser. I diskussioner beskriver ordet kompromis den overensstemmelse, parterne finder igennem kommunikation, hvor begge parter gensidigt accepterer de vilkår, de sætter sig fast ved. Disse vilkår bliver ofte modificeret, så en mindre gevinst opnås, end det, de oprindelige krav indebar.

Ekstremisme bliver ofte anset, som værende det modsatte af et kompromis; dette kan, afhængigt af kontekst, associeres med koncepter om balance og tolerance. Når ordet bliver brugt i en negativ sammenhæng, kan kompromis bruges om kapitulation i forhandlingsprocessen af en overenskomst, som i en ”overgivelse” af målsætninger, principper eller materie. Et kompromis i menneskelige relationer er ofte anset som en nødtvungen aftale, som ingen parter er helt tilfredse med. Dette er fordi de involverede parter ofte føler, at de gav for meget væk, eller fik for lidt ud af det.

Se også 
 Tolerance
 Overenskomst

Forhandling
Socialvidenskabelige begreber
Konduite

Konduite er takt, åndsnærværelse eller rådsnarhed. Udtrykket bruges især om embedsfolks brug af takt og lempelighed i deres sagsbehandling. Som begreb bliver konduite anbefalet fra alle sider, men i praksis er det ikke altid velanset at bøje reglerne for at give administrationen et menneskeligt ansigt.

Hvis en virksomhed leverer en ydelse "pr. konduite", ser virksomheden det som en høflighedsgestus. Eksempelvis havde nogle bind i Den Store Danske Encyklopædi en fejl i skindet. Forlaget tilbød "pr. konduite" at omindbinde de pågældende bind, men påtog sig ikke hermed noget ansvar for fejlen.

Etik
Kongeskibet Dannebrog (A540, 1932-)

Kongeskibet Dannebrog (Pennantnummeret A540 ej påmalet) blev bygget på Orlogsværftet i København som afløser for det forrige kongeskib, hjuldamperen Dannebrog, som var fra 1879 og var kongeskib indtil 1931. Kongeskibet har dermed heddet Dannebrog siden 1912, men det er altså to forskellige skibe, der har delt navnet.
 
Det nuværende Dannebrog er tegnet af N. K. Nielsen og blev søsat i 1931. Skibet er navngivet af Dronning Alexandrine og tjener nu som officiel og privat residens for regenten samt medlemmer af den kongelige familie når de er på på sommertogt i de hjemlige farvande eller på officielt besøg i udlandet.

Skibets skrog er bygget af stål i nittet konstruktion på et tværskibs spantesystem. Skibet har klipperstævn og elliptisk hæk. Kongeskibet er delt i to sektioner: Foran skorstenen er der plads for besætningen, last og hovedmotorer. Agter for skorstenen er den kongelige afdeling, som indeholder Dronning Margrethes arbejdsværelser, spisesalon, fællessalon, rygesalon og de Kongelige suiter med mere.

Skibets bov har et ornament af blade med en lille krone over.

Kongeskibet Dannebrog er en selvstændig kommando, som administreres af Dronningens jagtkaptajn, der er medlem af Dronningens hofstab. Dannebrogs fulde besætning består af 9 officerer, 7 sergenter, 2 konstabler og 39 værnepligtige, som alle er håndplukket til opgaven. Siden 1932 har skibet tilbagelagt over 400.000 sømil og besøgt hovedparten af havnene i Danmark, Grønland og Færøerne samt mange Europæiske og oversøiske havne.

Indledning og afslutning af Kongeskibet Dannebrogs årlige sæson markeres med salut fra Batteriet Sixtus, der afgives, når majestæten om foråret går om bord på Dannebrog, og når majestæten i sensommeren atter går fra borde. Når kommandoen stryges bliver Kongeskibet lagt op for vinteren til vintervedligeholdelse på Flådestation Frederikshavn. Oplægningen for vinteren betyder, at de værnepligtige hjemsendes, eller overgår som konstabler i Søværnets eskadrer. Næste hold værnepligtige på Dannebrog begynder søværnets basisuddannelse hvert år i januar.

Kongeskibet tager som alle sejlende enheder i Søværnet del i farvandsovervågningen og søredningstjenesten, når skibet er til søs.

Galleri

Se også 
 Andre skibe med navnet Dannebrog.

Eksterne henvisninger 
 Kongeskibet Dannebrog Kilde
 Fakta om Dannebrog
 Billeder af Kongeskibet Dannebrog i Portugal

Dannebrog (A540, 1932-)
Krigsskibe fra Danmark
Kongres

En Kongres el. engelsk Congress er betegnelse for et møde eller en faglig sammenkomst af en bred variation af fagfolk, politikere eller videnskabsmænd.

I en lang række lande betegnes landets lovgivende forsamling med betegnelsen Kongres, Congress, Congreso, Kongreso, el. lign.

En række politiske parti bærer også navnet Kongres, m.m.

Lovgivningsmæssige forsamlinger, parlamenter, m.m.
 Kongressen (Mexico) – Congreso de la Unión er Mexicos lovgivende forsamling.
 Kongressen, Argentina – Congreso de la Nación Argentina er Argentinas lovgivende forsamling.
 Kongressen (Filippinerne) – Kongreso ng Pilipinas er Filippinernes lovgivende forsamling.
 Kongressen, Peru – Congreso de la República er Perus lovgivende forsamling.
 Kongressen (USA) – Congress of the United States er det føderale tokammer-parlamentet i USA.
 Kongressen (Bolivia) – Congreso Nacional er Bolivias lovgivende forsamling..
 Kongressen (Brasilien) – Congresso Nacional er Brasiliens lovgivende forsamling.
 Kongressen (Chile) – Congreso Nacional er Chiles lovgivende forsamling.
 Kongressen (Ecuador) – Congreso Nacional er Ecuadors lovgivende forsamling..
 Kongressen (Guatemala) – Congreso de la República er Guatemalas lovgivende forsamling.
 Kongressen (Honduras) – Congreso Nacional er Honduras' lovgivende forsamling.
 Kongressen (Paraguay) – Congreso er tokammer-parlamentet i Paraguay.
 Kongressen (Dominikanske Republik) – Congreso Nacional er tokammer-parlamentet i Dominikanske Republik.
 Kongressen (Micronesien) – Congress of the Federated States of Micronesia er Mikronesiens lovgivende forsamling.
 Den Nationale Folkekongres – Folkerepublikken Kinas parlament.
 Kongressen (Spanien) – et af kamrene i Cortes Generales

Politiske partier
 Indian National Congress – det indiske kongresparti.
 Nepali Congress – det nepalesiske kongresparti.
 African National Congress – det sydafrikanske kongresparti

Kongres
 betegnelsen kongres (møde) anvendes for større møder, hvor der træffes besluttende afgørelser, formandsvalg, politisk strategi, m.m.

Politiske møder og forsamlinger
 Wienerkongressen – (1815), hvor der skete en reorganisering af Europa efter Napoleonskrigene.
 Berlinerkongressen – (1877-78), hvor der foregik en reorganisering af landene på Balkan.

Faglige og videnskabelige møder og sammenkomster
 Betegnelsen kongres anvendes ofte om videnskabelige konferencer.

Møder
Bindeord (konjunktion)

Bindeord eller konjunktioner er ord, som gør det muligt at binde ord, sætningsled, syntagmer og sætninger sammen.

I dansk grammatik ses bindeordene inddelt på flere måder:
 Sideordningsbindeord (parataktiske konjunktioner)
 Samordningsbindeord (katatagme konjunktioner)
 Underordningsbindeord (hypotaktiske konjunktioner).

Sideordningsbindeord kan forbinde ligestillede ord, sætningsled, syntagmer og sætninger, og eksempler fra dansk er og, eller, men og samt.
De kan binde ord sammen af en række ordklasser, for eksempel:
 "mor og far": to navneord bundet sammen af og
 "dig eller mig": to stedord bundet sammen af eller.

Underordningsbindeord kan forbinde en ledsætning med den overordnede sætning som den er et led i. Eksempler fra dansk er at, da, fordi og selv om.
De underordnende bindeord opdeles i Grammatik over det Danske Sprog i:
 indordnende bindeord (fordi, hvis, når og flere andre)
 semigrammatiske (at og om)
Underordningsbindeordene kan også opdeles i andre kategorier:
 tidsbindeord (da, når og flere andre)
 årsagsbindeord (fordi og andre)
 betingelsesbindeord
 indrømmelsesbindeord
 formålsbindeord
 følgebindeord
 sammenligningsbindeord

En konjunktion kan bestå af flere ord. Plus at er et forholdsvist nyt dansk eksempel der er set først i 1965. Bindeord kan have andre funktioner end at binde ord sammen - fx kan så både være et underordningsbindeord og et biord, mens eller udover at være sideordnende kan markere en bestemt type spørgsmål ved at være placeret til sidst i en ytring.

Litteratur 
  Særligt kapitel 14, siderne 152–155.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 
 Sproget.dk om sideordning og underordning — ord og sætninger

Ordklasser
Konkav

Udtrykket konkav bruges om overflader der buer indad. En konkav funktion er en funktion, der buer "nedad" i modsætning til en konveks funktion, der buer "opad". Mere nøjagtigt gælder, at hvis f(x) er konkav inden for et interval, så er f''(x) ≤ 0 over samme interval.

Se også 
 Konveks

Analytisk geometri
Funktioner
Matematisk analyse
Konkurrence

For konkurrence indenfor økonomi - se konkurrence (økonomisk)

Ordet konkurrence kommer af latin concurrere = "løbe mod hinanden". Deraf: enhver form for kappestrid eller prøven kræfter. Begrebet konkurrence har fået stor betydning i vor tid, fordi sportslivet bygger på konkurrence som drivkraft.

Det har f.eks. betydet, at man læser Charles Darwin på en helt misvisende måde. Han skrev ganske vist "...survival of the fittest..." (= overlevelse for den bedst tilpassede), men han føjede til – i samme sætning – "...and mutual aid." (= og gensidig hjælp). Den første del har været brugt igen og igen som begrundelse for alle mulige socialdarwinistiske teorier, mens den sidste halvdel har været næsten glemt. Sandheden er formentlig, at disse to drivkræfter arbejder dialektisk sammen og mod hinanden. Der er altså en konkurrence om at være den som er den bedste til at samarbejde. Det væsentlige er at holde sig i live, for hvis man breder sig for meget så tiltrækker man sine fjender og sygdomme.

Sådan forholder det sig i hvert fald i naturen, hvor populationer meget let kommer i kappestrid med hinanden. Det tærer på kræfterne, mens det står på, og arterne gør meget for at undgå, at det skal komme så vidt. Som et par eksempler kan nævnes den evige strid mellem løver og hyæner eller den mellem hvede og ukrudt.

Når konkurrencen skal undgås, gøres det bedst ved at specialisere sig på hver sin niche. Det vil i længden være mest fordelagtigt at have specialisering som livsstil, for ganske vist byder alternativerne – generalisme eller opportunisme – på gode og rigelige fødemuligheder, men de fører også ud i livsfarlige sammenstød med konkurrenterne. Dette er vist nok den egentlige årsag til, at gamle biotoper næsten udelukkende er befolket af stærkt specialiserede populationer, mens unge levesteder koloniseres af de aggressive arter.

Se også 
 Samarbejde
 Økologi

Kilder 
 

 
Økologi
 
Sociale begivenheder
Konsonant

En konsonant er en sproglyd, der dannes, når luften fra lungerne bremses af andet end stemmebåndene, når den udtales. F.eks hæmmes luftstrømmen når man udtaler fx lydene [f ʋ s], mens den kortvarigt standses helt i fx [b̥ pʰ].

Konsonanter kan være stemte eller ustemte afhængig af om man bruger stemmebåndene til at lave lyden. [ʋ] er stemt fordi stemmebåndende vibrerer når man laver lyden. [f] har samme mundstilling som [ʋ], men stemmebåndene bruges ikke. Derfor er [f] en ustemt konsonant.

Ordet konsonant kommer af latin consonans og betyder "med lyd". På dansk bliver konsonant derfor også kaldt medlyd, fordi konsonanter, i en sproglig sammenhæng, sædvanligvis forekommer sammen med vokaler. Der findes dog ord på dansk, ord på andre sprog samt navne på steder eller personer, hvor konsonanterne bruges uden at være stillet sammen med en vokal. Eksempler: musikinstrumentet bratsch har en c-streng samt navnet på floden Dnjepr. I sammensatte danske ord forekommer tit multiple konsonantsammensætninger i sammensatte ord: skibskiste, angstskrig. På dansk er fx et ord som angstskrig atypisk pga. de mange konsonanter mellem de to vokaler.

Referencer 

Fonetik
Konsortium

Konsortium (fra : "selskab", "fællesskab") er en sammenslutning eller samarbejdsaftale mellem personer eller virksomheder, sædvanligvis for at opnå forretningsmæssige mål i forening. Samarbejdet kan være mere eller mindre formelt, lige fra mundtlige aftaler til dannelse af fælles selskaber.

Et eksempel på et konsortium er den sammenslutning af selskaber, som stod for udviklingen af RISC-processoren PowerPC samt Unicode.

Et andet velkendt eksempel er W3C (World Wide Web Consortium).

Se også
 Joint venture

Referencer

Erhvervsliv
Konstitution

Konstitution har flere betydninger:

 grundlæggelse
 forfatning (grundlov)
 helbred
Kontakt

Kontakt har flere betydninger:

 Kontakt (elektrisk) – elektriske kontakter generelt (både mekaniske- og faststofkontakter.
 Relæ – elektrisk styret kontakt eller omskifter.
 Kontakt (album) – er navnet på et musikalbum af Lars Lilholt Band fra 1990.
 Kommunikation – samtale mellem flere parter.
 Kontakt (software) – en produktserie fra Native Instruments.
Konto

Konto har flere betydninger:

 Konto (mellemværende) – er til opgørelse af mellem to parter.
 Konto (regnskab) – bogføringskonto indenfor regnskabsvæsen, hvor posteringer, som ligner hinanden, samles.
 Bankkonto –

 Om en indgang til et fler-bruger edb-system, også kaldet en login-konto (efter engelsk: login account). Kontoen indeholder her resurser, som beskyttes af et kodeord.

Se også:
 NemKonto –
Konvention

Konvention er en kutyme eller et dokument, som er fastlagt på grundlag af vedtagne og almindeligvis generelt accepterede regler, standarder, overenskomster og kriterier som kan have udviklet sig gennem tiderne.

Nogle regler og kutymer kan udvikle sig og blive fastlagt som lov, det vil sige at landets lovgivende forsamling kan formalisere konventioner, eksempelvis færdselsloven som ikke eksisterede da vort samfund blev motoriseret. I starten havde man nogle uskrevne regler (konventioner), som senere er indgået og brugt i omtalte lov.

Se også 
 Ceremoni
 Rite
 Ritual
 Skik
 Vane (egenskab)
 Pli
 Norm (sociologi)
 Rettesnor
 Tabu
 Moral
 Karakter (personlighed)
 Etik
 Dyd
 Etikette

 

Traditioner
Retsvidenskab
Retskilde
Juridiske begreber
Konveks

Udtrykket konveks bruges om overflader der buer udad; i modsætning til en konkav overflade som buer indad.

Den populære (dog ikke helt nøjagtige) definition på en konveks funktion er en funktion som er "glad". 
Dette kommer hovedsageligt fra andengradspolynomier som vender "grenene" opad (De ligner et smil).

Både mængder og funktioner kan være konvekse, og der er naturligvis forskel på disse definitioner.
En mængde er konveks hvis uanset hvilke to punkter vi tager i mængden og tager linjestykket mellem disse er linjestykket fuldt indeholdt i mængden.

Konveks mængde 
Lad S være en mængde i . Da siges S at være en konveks mængde hvis der gælder at . Den geometriske fortolkning er at hvis to punkter ligger i mængden, så vil ethvert punkt på linjestykket mellem punkterne også ligge i mængden. Konvekse mængder spiller en afgørende rolle i geometri, lineær programmering, sandsynlighedsregning, matematisk fysik, informationsteori og funktionalanalyse. F.eks. har man i lineær programmering et antal lineære uligheder som skal være opfyldt, og området, hvor de er opfyldt vil være en konveks mængde.

Konveks funktion 
Hvis S er en konveks delmængde af  og lad f være en reel funktion med S som definitionsmængde, så siges funktionen f at være konveks dersom . Den geometriske fortolkning er at grafen for f ligger under korden mellem to vilkårlige punkter på grafen. Konvekse funktioner spiller en stor rolle i funktionalanalyse, matematisk fysik, sandsynlighedsregning og informationsteori. Det modsatte af konveks er konkav, i den forstand at f siges at være konkav dersom -f er konveks.

Analytisk geometri
Funktioner
Matematisk analyse
Kore

Kore har flere betydninger:
 Kore (gudinde) – en gudinde i den græske mytologi, Demeters datter, oprindeligt en gammel chthonisk guddom, identisk med Persephone
 Kore (statue) – kunsthistorisk betegnelse for de græske statuer af unge kvinder, for eksempel, de arkaiske marmorfigurer fra Akropolis og karyatider fra Erechtheion
 Kore (måne) – en af planeten Jupiters måner
 Kore, signalbærende (kerne)tråd i (telegraf)kabel
 Kore, et drengenavn

Steder 
 "Koresand" – stor sandbanke sydvest for Mandø i Vadehavet
 Kore (Togo) – en landsby i Doufelgou præfekturet i Kara-regionen i det nordøstlige Togo.
 Baniéré Kore – en kommune og landsby i Cercle af Nioro i Kayes regionen syd-vestlige Mali.
 Kore Maïroua ofte stavet "Koremairwa" – en landsby og kommune i det sydvestlige Niger.
 Kore University of Enna, på italiensk Università Kore di Enna – et universitet

Andet 
 "Korre" – en vestjydsk betegnelse for et specielt fiskegarn

Se også 
 Korend
Korfu

Korfu er en græsk ø og den nordligste af de 7 Ioniske Øer i Det Ioniske Hav vest for det græske fastland. Fra øens østkyst kan man se til det græske fastland og Albanien. Det græske navn for øen er Kérkyra.

Korfu er arealmæssigt på størrelse med Bornholm, men har en ca. 3 gange større befolkning. Øen er ca. 640 km² stor og har ca. 120.000 indbyggere, hvoraf ca. 40.000 bor i byen Korfu. Der er et ordsprog, der siger, at "enten bliver man forelsket i Korfu eller på Korfu."

Korfu har sammen med de øvrige Ioniske Øer været under byzantinsk, venetiansk, fransk og britisk styre. I 1863 overgav briterne øgruppen til Grækenland i forbindelse med kroningen af kong Georg 1. af Grækenland. Øen var kortvarigt besat af styrker fra Mussolinis Italien i 1923, og atter 1941-43/44.

Transport 
Korfu Lufthavn er beliggende omkring to kilometer fra Korfu by. I 2012 betjente den 1.914.522 passagerer.

Billeder fra Korfu

Kilder/henvisninger
Korrektur

Korrektur er rettelse især af en tekst.

En korrekturlæser udfører 1. og 2. korrektur og endog 3. og 4. korrektur. I blysatsens tid blev korrekturark trykt i en særlig korrekturpresse, arkene kaldtes et korrekturaftræk. Der kunne tages aftryk af spalten, inden den blev samlet i trykformen.  

Senere har man brugt andre former for korrekturtryk. Rettelserne noteres på arkene med særlige korrekturtegn, der præcist angiver, hvad der skal rettes: om et tegn er forkert, skal slettes eller er læderet, om ord skal byttes om, om mellemrum er forkerte eller mangler, om linjer skal føjes sammen, eller der skal påbegyndes et nyt afsnit osv. 

Nogle aviser lod typografer foretage korrekturen direkte på satsen: de læste direkte på blysatsen som var spejlvendt, og skiftede typerne (bogstaverne) på stedet, når fejlene blev opdaget. Typograferne stavede ofte bedre end journalisterne.

Se også 
Frase
Lingvistik
Semantik
Skriftsprog
Sprog
Sprogforskning
Syntaks

Referencer 

Trykning og typografi
Kosmos

I bred forstand er kosmos et ordnet eller harmonisk system. Ordet stammer fra det græske κόσμος (kosmos), der betyder "orden" eller "ornament" og er modsætningen til begrebet chaos. I dag anvendes ordet kosmos generelt som et synonym for "universet" (betragtet i dets ordnede aspekt). Det kan også være en betegnelse for det åndlige univers. Kosmos bruges i "kosmologi" som et ord for alt, potentielt noget større end vores univers, forudsat at der måtte være flere universer (mulitiverset).

Ordet kosmetik har samme rod. I mange slaviske sprog som russisk og bulgarsk betyder ordet Космос (kosmos) også det "ydre rum". I mandarin kinesisk bliver både kosmos og univers oversat til 宇宙 yuzhou, som bogstaveligt oversat betyder rumtid (宇 yu = rum + 宙 zhou = tid).

Se også 
 Astronomi
 Kosmologi
 Kosmisk bevidsthed
 Cosmos: A Personal Voyage – Carl Sagans fjernsynsserie
 Synlige univers

Kilder/referencer

Litteratur 
 Politikens filosofileksikon. Red Poul Lübke. Politikens Forlag 2010. 
 Sørensen, Claus Vestergaard (2004). Polis og Kosmos i den græsk-romerske verden. Slagmark - Tidsskrift for idéhistorie, (41), 39–54

Eksterne henvisninger 
 Cosmos – an Illustrated Dimensional Journey from microcosmos to macrocosmos  – from Digital Nature Agency
 JPL Spitzer telescope photos of macrocosmos 
 Macrocosm and Microcosm, in Dictionary of the History of Ideas
 Encyclopedia of Cosmos
 merriam-webster.com/dictionary/cosmic

Metafysik
Kosmologi

lv:Kosmoss
Krabber

Krabber (Brachyura) hører til gruppen af tibenede krebsdyr, hvilket vil sige, at den har ti lemmer: 2 klosakse og 4 par ganglemmer. Krabben har en formindsket bagkrop, som den bærer slået op under forkroppen eller brystet

Krabber varierer meget i størrelse; alt fra 5 mm op til 30 cm. Den japanske storsnudede krabbes ben spænder over 2½ m. 

Krabbers primære føde består af ådsler, men de kan også aktivt finde føde ved at fange f.eks. fisk. 

Krabber løber sidelæns, fordi de er bredere, end de er lange, og derfor giver det mindre vandmodstand at løbe sidelæns end fremad.
Krabber kan på grund af kroppens form løbe hurtigere sidelæns end fremad. Når krabber er nødt til at være så brede og flade, så er det for, at de hurtigt kan grave sig ned, i sandbunden.

Krabber har 2 peniser/vaginaler.

Overfamilier 

 Sectio Dromiacea
Dakoticancroidea †
Dromioidea 
Eocarcinoidea †
Glaessneropsoidea †
Homolodromioidea
Homoloidea
 Sectio Raninoida
 Sectio Cyclodorippoida
 Sectio Eubrachyura 
Sub-sectio Heterotremata
Aethroidea
Bellioidea 
Bythograeoidea 
Calappoidea
Cancroidea 
Carpilioidea
Cheiragonoidea
Componocancroidea †
Corystoidea
Dairoidea
Dorippoidea 
Eriphioidea
Gecarcinucoidea
Goneplacoidea
Hexapodoidea
Leucosioidea
Majoidea
Orithyioidea
Palicoidea
Parthenopoidea
Pilumnoidea
Portunoidea
Potamoidea
Pseudothelphusoidea
Pseudozioidea
Retroplumoidea
Trapezioidea
Trichodactyloidea
Xanthoidea
Sub-sectio Thoracotremata 
Cryptochiroidea
Grapsoidea 
Ocypodoidea
Pinnotheroidea

Eksterne henvisninger

Referencer
Krasnaja Svesda

Krasnaja Svesda (Russisk: Красная звезда, "Røde Stjerne") var det sovjetiske militærs avis. Den blev grundlagt den 1. januar 1924. I dag hedder avisen "Ruslands forsvarsministeriets centralorgan"

Eksterne henvisninger 
 Røde stjerne side  

Aviser fra Rusland
Etableret i 1924
Ligbrænding

Ligbrænding er at brænde et lig og kaldes også kremation eller kremering.

Ligbrænding foretages normalt i et krematorium. Et krematorium kaldes også bålvi eller bålhus.

Størrelsen på krematorieovnen styrer hvor store kister, der kan brændes, så enkelte krematorier har måttet afvise kister der var for store.

Ligbrænding i Danmark 

I Danmark trådte den første lov om ligbrænding i kraft i 1892, hvor man dog kun kunne blive brændt, hvis man var medlem af Dansk Ligbrændingsforening. Foreningen blev stiftet i 1881 på grund af frygten for den smittefare, de døde kunne bære på grund af koleraepedemi rundt om i Europa, dårlige kirkegårdsforhold og kloaksystemer. Den første lovlige ligbrænding fandt sted i 1893, men først i 1975 blev ligbrænding lovmæssigt ligestillet med jordbegravelse.

Størstedelen af den danske befolkning bliver kremeret når de dør. Enten har de selv valgt dette eller deres nærmeste pårørende, som står for planlægningen af begravelsen/bisættelsen, vælger for dem.

For hele den danske befolkning gælder det ca. 77 procent, mens det gælder hele 90 procent i større byer.

Ligbrænding i de tyske koncentrationslejre 
Da udryddelsen af mennesker blev industrialiseret med Zyklon B blev ligbrænding effektiviseret af firmaet Topf & Söhne.

Se også 
 Vandkremering

Referencer

Eksterne henvisninger 



Død
Kropscelle

En kropscelle eller en somatisk celle er et fællesnavn for celler, som er specialiserede til at fungere bestemte steder i kroppen, for eksempel i hånden, i maven osv. Kropscellerne er diploide, det betyder at de indeholder to sæt af hvert gen, det ene sæt kommer fra kvinden og det andet fra manden.

Kilder/henvisninger 

Cellebiologi
Kubera

Kubera er rigdommens gud i den indiske mytologi.

Eksterne kilder/henvisninger 

Religion i Indien
Kulmination

En kulmination er et højdepunkt.

Inden for astronomien bruges ordet kulmination om det at et himmellegeme, typisk en stjerne, passerer den lokale meridian.

Topologiske begreber i astronomi
Kursiv

Kursiv (af latin: cursiva (= "løbende" dvs. løbende skrift) er en skrifttype, som blev udviklet fra kalligrafisk håndskrift, der er let skråtstillet. Dette i modsætning til den gængse, prentede, skrift. Mens man endnu havde gotisk skrift som standard i Danmark, blev kursiv brugt til fremhævning af romanske og engelske fremmedord og citater.

Denne linje er i kursiv.

Anvendelse af kursiv 
Kursiv kan anvendes til at fremhæve et ord fra resten af teksten, at lægge tryk på et ord. Kursiv kan desuden stadig anvendes til at markere at noget i en tekst ikke er på dansk, fx 
cliffhanger -- insiderviden -- par excellence. 
(Eksemplerne er hentet fra Politiken, lørdag den 31. marts 2007, side 2 og side 5 i sektionen Bøger)

Ofte bruges kursiv også til at fremhæve de videnskabelige (latinske) artsnavne for dyr og planter. Fx Perca fluviatilis (almindelig aborre).

Trykning og typografi
Typografi
Kurt Ravn

Kurt Ravn (født 29. december 1947 i Seest) er dansk skuespiller og sanger. I tv-serien Matador spillede han jernbanearbejderen Lauritz Jensen, oftest kaldet "Røde", der er aktiv i kommunistpartiet, og som bliver gift og får børn med stuepigen Agnes. Kurt Ravn er også en anerkendt sanger. 

Desuden spiller han hovedpersonens far i politiserien Anna Pihl. Han spiller Agent Grå i DR1's julekalender Tidsrejsen.

I 1980'erne og 1990'erne medvirkede han i tv-satire-programmerne Så GiKK og Den gode, den onde og den virk'li sjove.

Han er uddannet fra Statens Teaterskole i 1973.

Privatliv 

Kurt Ravn var på ferie i Phuket da tsunamien fra jordskælvet i Det Indiske Ocean 2004 ramte området. Han brækkede en arm og fik en række andre kvæstelser.

Hæder 
 1981: Bedste mandlige birolle for Jeppe på bjerget
 2011: Bedste mandlige birolle for Smukke mennesker

Filmografi

Film

Tv-serier 

Stemmeskuespil

Diskografi 
Solo
 Rigtig Placering (1980)
 Frihed Uden Egoisme (1990)
 Ekbatana (1992)
 Jul Med Kurt Ravn (1995)
 Music Of The Night (1997) 
 Stille Som Sne (2003)
 Jeg Gi'r Dig Min Morgen (2009)

Med andre
 Det Er Her, Det Er Nu (1980) med Hanne Uldal Pia Rosenbaum og Svend Skippers Trio
 Så Du Røgen (1983) med Karen-Lise Mynster, Holger Laumann & Halfdan Rasmussen
 Vi Valgte De 4 Årstider (1986) med Fini Høstrup, Jan zum Vohrde & Niels-Henning Ørsted Pedersen
 Vinter, Å Vinter - Danish Winter Songs (1988) med Kirsten Vaupel Og Vintermusikanterne 	
 Jomfru Gloriant (1990) . digte af Otto Gelsted sunget af Kurt Ravn Musik af Nicolai Engstrøm

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Personer fra Kolding
Skuespillere fra Danmark
Sangere fra Danmark
Bodilprisen for bedste mandlige birolle
Skuespillere uddannet på Statens Teaterskole
Personer i Kraks Blå Bog