alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1543

Konge i Danmark: Christian 3. 1534-1559

Se også 1543 (tal)

Begivenheder 

 12. juli - Henrik 8. af England gifter sig med sin sjette og sidste kone, Catherine Parr
 25. august - den portugisiske opdagelsesrejsende António Mota og dennes mandskab går som de første europæere i land i Japan
 9. september - Marie Stuart krones som ni måneder gammel som "Queen of Scots" i det skotske by Stirling

Født

Dødsfald 
 3. januar – Juan Rodríguez Cabrillo, opdagelsesrejsende. 
 24. maj – Niklas Koppernigk

Musik

Litteratur 
 Om jøderne og deres løgne – Martin Luther
 De revolutionibus orbium coelestium – Niklas Koppernigk

Eksterne henvisninger 

43
Barry White

Barry White født Barry Eugene Carter (12. september 1944 – 4. juli 2003), var en amerikansk pladeproducent og sanger, med en produktion af soul og disco.
White led af forhøjet blodtryk, hvilket betød at hans nyrer tog skade. White døde som følge af nyresvigt.

Diskografi 
 I've Got So Much to Give (1973)
 Stone Gon' (1973)
 Can't Get Enough (1974)
 Just Another Way to Say I Love You (1975) 
 Let the Music Play (1976)
 Is This Whatcha Wont? (1976)
 Barry White Sings for Someone You Love (1977)
 The Man (1978)
 I Love to Sing the Songs I Sing (1979)
 The Message Is Love (1979) 
 Sheet Music (1980)
 Barry & Glodean (With Glodean White) (1981)
 Beware! (1981)
 Change (1982) 
 Dedicated (1983) 
 The Right Night & Barry White (1987) 
 The Man Is Back! (1989)  
 Put Me in Your Mix (1991) 
 The Icon Is Love (1994) 
 Staying Power (1999)

Referencer

Eksterne henvisninger 

Musikere fra USA
Personer fra Galveston
Heteroseksualitet

Heteroseksualitet er en romantisk tiltrækning, seksuel tiltrækning eller seksuel adfærd mellem personer af modsatte køn. Ordet hetero kommer fra græsk og betyder anden eller forskellig.

Heteroseksualitet og heteroseksuel bruges oftest om mennesker, men heteroseksuel adfærd er blevet observeret blandt alle pattedyr og hos andre dyrearter. Heteroseksualitet kan både bruges om bestemte handlinger og om personers opfattelse af deres egen seksuelle identitet.

Heteroseksualitet er bl.a. af Alfred Kinsey blevet beskrevet som det ene yderpunkt på en skala, hvor homoseksualitet ligger i det andet yderpunkt og biseksualitet ligger på midten. En sådan lineær beskrivelse af seksualiteter tager dog ikke højde for ting som panseksualitet og aseksualitet og bygger på en antagelse om kun to klart definerede køn

Mange kulturer, systemer og samfund er baseret på en antagelse om, at alle mennesker er heteroseksuelle. Dettte fænomen kaldes heteronormativitet.

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Seksuel orientering
Bjarne Stroustrup

Bjarne Stroustrup (født 30. december 1950 i Aarhus) er en dansk datalog og opfinder af programmeringssproget C++.

Bjarne Stroustrup er cand.scient. i matematik og datalogi (1975) fra Aarhus Universitet og ph.d. i datalogi (1979) fra Cambridge Universitet, England. I 1979 blev Stroustrup ansat i Bell Labs' udviklingsafdeling i New Jersey, hvor han opfandt C++. 2002-2014 var han professor ved Texas A&M University.

 er Stroustrup ansat som leder af investeringsbanken Morgan Stanleys teknologiafdeling og gæsteprofessor på Columbia University.

Bjarne Stroustrup blev i 2018 udnævnt til modtager af den såkaldte Charles Stark Draper Price for Engineering.

Prisen uddeles hvert år af organisationen National Academy of Engineering til en ingeniør, hvis bedrifter har haft signifikant indflydelse på samfundet.

Med prisen, der officielt uddeles i februar, kommer Stroustrup i fint selskab. På listen over tidligere modtagere finder man blandt andre John Backus for udvikling af computersproget FORTRAN, Tim Berners-Lee for udvikling af World Wide Web samt Ivan A. Getting og Bradford W. Parkinson for deres bidrag til udvikling af GPS.

Foruden en medalje følger med prisen en pengesum på 500.000 dollars - eller omkring tre millioner kroner.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
  

Dataloger fra Danmark
Programmører fra Danmark
Personer fra Aarhus
Alumni fra Aarhus Universitet
Alumni fra University of Cambridge
Codex Runicus

Codex runicus er et håndskrift på 101 blade af skind (velin) fra ca. 1300, skrevet med runer. Det indeholder en af de ældste og bedst bevarede versioner af Skånske Lov og andre, mindre tekster. Håndskriftet forvares i Den Arnamagnæanske Samling (AM 28,8°) i København og er enestående for nordiske lovtekster.

Det mest kendte fra det er noderne til melodien "Drømte mig en drøm i nat", der i over halvtreds år blev brugt som pausesignal af Danmarks Radio.

Litteratur 
 Levende ord & lysende billeder : den middelalderlige bogkultur i Danmark / redigeret af Erik Petersen, f. 1948. – 1999. – Illustreret i farver
 Essays. – Kbh., Det Kongelige Bibliotek. – 198 sider. – 
 Katalog. – Kbh., Det Kongelige Bibliotek ; Højbjerg, Moesgård Museum. – 116 sider. – . – Heri: "Skånske lov" og "Codex Runicus" / af Britta Olrik Frederiksen.

Eksterne henvisninger 

Runeindskrifter fra Danmark
Krøniker fra Danmark
Skånelandene
Drømte mig en drøm i nat

"Drømte mig en drøm i nat" er titlen på Nordens ældst kendte folkevise med noder. Teksten er skrevet med runer i håndskriftet Codex Runicus, en af de ældste bevarede afskrifter af Skånske Lov, og en transskription til moderne nodeskrift kan se således ud:

Der findes flere fortolkninger af denne tekst, da det er uklart, hvad ordene 'silki' og 'ærlik pæl' står for. Man ved dog, at pæl er en gammel måleenhed, hvorfor en mulig fortolkning af "ærlik pæl" kan være "ærlig/retfærdig bedømmelse".

En mulig fortolkning med baggrund i den lovtekst, som visen er nedskrevet sammen med, kunne være:

Drømte mig en drøm i nat
om lighed og retfærdig dom.

En mere udbredt fortolkning siger:
Jeg drømte en drøm i nat,
at jeg var klædt i silke og fornemt stof

En tredje mulig fortolkning kan være, at ordet silki, som også på islandsk betyder silke, skal oversættes til silke. Og eftersom islandsk ligger tættest på olddansk er det meget nærliggende at søge svar her. Pæl, eller Pæla er et gammelt udtryk for afmåling, og oversættelsen kan derfor være:

Jeg drømte mig en drøm i nat om silke og og retfærdighed

Silke var i middelalderen et tegn på velstand og det kan diskuteres om hvorvidt en mulig fortolkning derfor er en som drømmer om rigdom og retfærdighed.

Melodien (halvdelen af den) blev i en lang årrække brugt som pausesignal i Danmarks Radio. Visen optræder også på albummet Valravn af bandet med samme navn.

Den danske konservatorielærer Goodiepal, alias Parl Kristian Bjørn Vester, har ved mange lejligheder anvendt melodien som undervisningsmateriale, som for et eksempel i DRs tvprogram Den 11. time.

Referencer

Litteratur 
 Levende ord & lysende billeder : den middelalderlige bogkultur i Danmark / redigeret af Erik Petersen, f. 1948. – 1999. – Illustreret i farver
 Essays. – Kbh., Det Kongelige Bibliotek. – 198 sider. – 
 Katalog. – Kbh., Det Kongelige Bibliotek ; Højbjerg, Moesgård Museum. – 116 sider. – . – Heri: "Codex Runicus" / af Britta Olrik Frederiksen.

Eksterne henvisninger 

 Drømte mig en drøm i nat  på Skjaldesang.dk
 Om melodien  på Gny.dk
 Flere fortolkninger af melodien findes på FolkWiki 

Skånelandene
Skånes historie
Folkeviser
Musik fra Danmark
1832

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839 

Se også 1832 (tal)

Begivenheder

Udateret 

 Skudsmålsbogen indført ved lov. Den var en mellemting mellem en karakterbog og et pas, uden hvilken et tyende ikke kunne flytte udenfor fødesognet.
 The Reform Bill indføres, der åbnede for en bredere stemmeret i England

Februar 

 26. februar - Tsar Nikolaj 1. af Rusland sætter den polske forfatning ud af kraft

April 

 26. april -  Forfatteren Henrik Hertz, der hidtil har skrevet under mærke, vedkender sig sine pseudonymer, og dermed sit forfatterskab

Maj 

 7. maj - Grækenland anerkendes som en uafhængig stat med Otto 1. som konge

Juli 
24. juli - Bejamin Bonneville fører det første tog gennem Rocky Mountains ved Wyoming's sydlige åbning

September 

 26. september - Götakanalen i Sverige åbnes. Den er 87,4 km, og den samlede vandvej inkl. de forbundne søer er 182 km.

December 
23. december - franske tropper erobrer Antwerpen og tvinger Holland til at anerkende Belgiens uafhængighed

Født 
 6. januar – Gustave Doré, fransk maler og illustrator.
 15. august – Wilhelm Bähncke, dansk sennepsfabrikant og grundlægger. (død 1907).
 29. september – Joachim Oppenheim, rabbiner og forfatter. (død 1891).
 8. december – Bjørnstjerne Bjørnson, norsk forfatter.
 15. december -Alexandre Gustave Eiffel, fransk ingeniør, som byggede Eiffeltårnet. (død 1923).

Dødsfald 
 20. januar - Olav Olavsen, dansk-norsk-islandsk arkitekt og jurist (født 1753).
 12. marts – Friedrich Kuhlau, tysk-dansk komponist. 45 år.
 22. marts – Johann Wolfgang von Goethe, tysk forfatter, naturforsker, filosof og politiker.
 18. juli – Frederik Trampe, dansk adelsmand og politiker (født 1779).
 21. september – Walter Scott, skotsk forfatter 
 14. november – Rasmus Rask, dansk sprogforsker.

Sport

Musik

Litteratur 
 Vom Kriege – Carl von Clausewitz
 H.C. Andersen skriver og udgiver digtet Barn Jesus i en krybbe lå

Eksterne henvisninger 

32
1780

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1780 (tal)

Begivenheder 
 4. maj - Epsom Derby (opkaldt efter Jarlen af Derby) afvikles for første gang.
 10. oktober – Den store orkan, der dette år ramte Caribien, regnes for den mest ødelæggende nogensinde, idet mere end 22.000 mennesker menes at være omkommet

Født 
 21. maj – Elizabeth Fry, britisk filantrop (født 1845).
 1. juli – Carl von Clausewitz
 17. november – P. O. Brøndsted

Dødsfald 
 29. november – Kejserinde Maria Theresia dør 63 år gammel.

Sport

Musik

Litteratur

Eksterne henvisninger 

80
1831

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839

Se også 1831 (tal)

Begivenheder

Januar 
 25. januar – Rigsdagen i Warszawa erklærede Polen for et selvstændigt land. Det førte til krig mod Rusland, der havde overherredømmet i Polen. I oktober samme år blev den polske hær slået, og Polen blev atter en del af Rusland

Marts 
 10. marts – Kong Louis Philippe grundlægger Fremmedlegionen

Maj 

 28. maj - de første anordninger om stænderforsamlinger udstedes - et vigtigt skridt på vejen mod demokrati, og Frederik 6. hyldes foran Det kgl. Teater af borgerne

August 

 29. august - Michael Faraday opdager den elektromagnetiske induktion

Oktober 
9. oktober - Ioannis Kapodistrias, den første leder af et uafhængigt Grækenland, myrdes ved et attentat
 28. oktober – den britiske fysiker Michael Faraday demonstrerer den første dynamo

November 
13. november - en koleraepedemi går gennem Tyskland

December 
27. december - den engelske naturvidenskabsmand Charles Darwin sejler ud på sin store ekspedition med HMS Beagle

Udateret 
Rådgivende provinsialstænderforsamlinger indføres som en forløber for demokratiet
 Ude i verden breder koleraepidemien sig. I Danmark hærger den østdanske epidemi 1831.

Født 
 16. februar – Nikolaj Leskov, russisk forfatter; død 1895.
 25. februar - Dióscoro Puebla, spansk maler; død 1901.

Dødsfald 

 12. januar - Prinsesse Louise af Danmark, gift med Landgreve Karl af Hessen fra 1766; født 1750.
 9. oktober – Ioannis Kapodistrias, den første græske præsident bliver myrdet; født 1776.
 14. november – Georg Wilhelm Friedrich Hegel, tysk filosof (født 1770).
 16. november – Carl von Clausewitz, tysk militærteoretiker; født 1780.
 15. september – Christian David Gebauer, kunstmaler; født 1777.

Litteratur 
 Klokkeren fra Notre Dame – Victor Hugo

Eksterne henvisninger 

31
Gerhard von Scharnhorst

Gerhard Johann David von Scharnhorst (12. november 1755 – 28. juni 1813) var preussisk general, der var født i Bordenau.

Fra 1808 til 1810 var han preussisk krigsminister og indtil sin død chef for generalstaben.

Den tyske krigsmarine opkaldte slagskibet Scharnhorst efter ham. Dette løb af stabelen i 1936, og det blev sænket af englænderne i 1943.

Eksterne henvisninger 

 
 Scharnhorst-Orden

Se også 
 SMS Scharnhorst, søsat 1906, sænket Søslaget ved Falklandsøerne - 8. december 1914.

Generaler fra Preussen
Personer i Napoleonskrigene
Tyskere i 1700-tallet
Tyskere i 1800-tallet
Krigsministre fra Preussen
Walhalla
1483

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1483 (tal)

Begivenheder 
 14. maj - Karl 8. af Frankrig krones
 9. august - Det Sixtinske Kapel i Vatikanet tages i brug
24. september - ved en defenestration i Prag kastes katolske rådmænd ud af vinduerne på byens rådhuse
Kong Hans' Håndfæstning

Født 
 6. april – Raphael, italiensk maler (død 1520).
 10. november – Martin Luther

Dødsfald

Musik

Litteratur

Eksterne henvisninger

Henvisninger 

83
1546

Konge i Danmark: Christian 3. 1534-1559

Se også 1546 (tal)

Begivenheder 
 Den schmalkaldiske krig
 Kapellanbolig (senere Den Gamle Arrest) ved Ribe Domkirke opførtes.
 I Frankrig udvides slottet Louvre, udvidelserne fortsatte helt frem til 1800-tallet. 
 Fra Gedser berettedes det, at isvintrene i 1546 og 1554 var så strenge, at det var muligt at krydse Østersøen i hestevogn.

Født 
 29. juni – prinsesse Dorothea af Danmark, datter af Christian 3., (død 1617).
 14. december – Tycho Brahe, astronom
 Arild Huitfeldt, historiker og politiker 
 27. Januar – Joachim Frederik af Brandenburg, (død 1608)

Dødsfald 
 18. februar – Martin Luther, tysk reformator.

Musik

Litteratur 
 En liden Bog Om Pestelentzis Aarsage, Christiern Thorckelsen Morsing forfattede denne bog om pest. Teksten blev trykt første gang i 1552.

Henvisninger 

46
1550

Konge i Danmark: Christian 3. 1534-1559

Se også 1550 (tal)

Begivenheder

Født 
 4. oktober – Karl 9. af Sverige, Rigsforstander fra 24. juli 1599 og konge fra 1604 til sin død i 1611
7. november - Katolicismen på Island ender med halshugningen af biskop Jon Arason og to af hans sønner. Halshugningen sker blandt andet på foranledning af den danske foged Christian Skriver. Denne bliver dræbt året efter af biskoppens datter Thoren

Dødsfald

Musik

Litteratur 
 Christian 3.'s danske bibel

Eksterne henvisninger 

50
1581

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588

Se også 1581 (tal)

Begivenheder 
 4. april - Francis Drake adles af dronning Elizabeth efter at Drake året forinden har fuldendt sin jordomsejling.
 26. juli - De Forenede Nederlande dannes og erklærer deres uafhængihed af den spanske konge.

Født

Dødsfald 
 11. juli – Peder Skram, dansk Rigsråd og admiral; "Danmarks vovehals". (født ca. 1503).

Musik

Litteratur

Eksterne henvisninger 

81
Scharnhorst (slagskib)

Den tyske krigsmarines slagskib Scharnhorst, der var opkaldt efter general Gerhard Johann David von Scharnhorst, og sammen med søsterskibet Gneisenau udgjorde Scharnhorstklassen, løb af stabelen 3. oktober 1936 på krigsmarinens værft i Wilhelmshaven, og blev sat i aktiv tjeneste 7. januar 1939.

Hovedbevæbning: 9 stk 28 cm kanoner, 12 stk 15 cm kanoner, 14 stk 10,5 cm kanoner og 16 stk 3,7 cm kanoner. Dertil 6 torpedorør.

Vægt: 31.850 t – max 31,5 knob.

Deltog med Gneisenau og den svære krydser Admiral Hipper i operation Weserübung med sikring af landsætningsoperationerne i Norge i 1940 og senere i operation Nordmark, der havde til hensigt at standse konvojerne mellem England og Sovjetunionen.

Sænkningen 
Den 26. december 1943 blev Scharnhorst sænket i Barentshavet af overlegne britiske styrker i slaget ved Nordkap. Tyske skibe og ubåde stationeret i Vest-Finnmark gik ud i stormvej for at sænke konvojen JW 55B undervejs fra Skotland til Kolahalvøen.

Den britiske admiral Bruce Fraser opgav 28. januar 1944 Scharnhorsts position ved sænkningen som N 72.16 Ø 28.41. Men i logbogen på Duke of York, der blev ført under slaget en måned tidligere, angav Fraser positionen som N 72.29 Ø 38.04 E - hele 37 nautiske mil længere vest.

Bruce Fraser gav ingen ordre om redning af overlevende tyskere. Kun to af hans 13 skibe deltog i redningsaktionen, selv om der ikke fandtes ubåde i nærheden. Men Fraser kunne ikke sikkert vide, om der var ubåde i området, og måtte regne med, at det kunne være tilfældet, og derfor handle derefter. At blive liggende i området ville udsætte hans egne mænd for en betydelig risiko. Han havde vægtige grunde for at beordre skibene videre mod Murmansk tre kvarter efter sænkningen.

Det blæste storm under angrebet, og de tyske ubåde blev smidt omkring i vandet som korkbidder og magtede ikke at indhente konvojen. De blev heller ikke beordret mod slagfeltet før tre timer efter sænkningen. Den nærmeste ubåd befandt sig 70 nautiske mil borte. Radiofyrene fra Ingøy til Vardø blev slået på til hjælp for navigationen. Af Scharnhorsts mandskab på 1.968 blev kun 36 reddet. Deres gennemsnitsalder var 22 år. Ingen af de 80 officerer om bord blev reddet. 

I oktober 2000 blev vraget genfundet på 300 meters dyb ud for Nordkap. Det norske forsvar informerede tyske myndigheder om fundet.

Noter 

Skibsvrag i Norge
Slagskibe fra 2. verdenskrig fra Tyskland
Slagskibe fra Tyskland
Alfred von Tirpitz

Alfred von Tirpitz (født 19. marts 1849, død 6. marts 1930) var en tysk  storadmiral før og under 1. verdenskrig.

von Tirpitz var grundlæggeren af den tyske højsøflåde. Hans mål var med en stærk flådeoprustning at skabe en maritim styrke, der i det mindste kunne udgøre en alvorlig risiko for den dominerende sømagt, Storbritannien, i tilfælde af krig.

I 1916 blev han afskediget efter uoverensstemmelser med kejser Wilhelm 2. Som en reaktion på Rigsdagens vedtagelse den 19. juli 1917 af den såkaldte Fredsresolution, hvori Rigsdagen opfordrede til fredsslutning, stiftede von Tirpitz sammen med bl.a. Wolfgang Kapp i slutningen af 1917 det højre-nationale politiske parti Deutsche Vaterlandspartei (DVLP).

Steder og skibe opkaldt efter Tirpitz 
I 1898 blev den ubeboede ø på Svalbard, Tirpitzøya, opkaldt efter von Tirpitz. Ligeledes blev det tyske slagskib Tirpitz opkaldt efter ham. 

Under Besættelsen etablerede Værnemagten et bunkeranlæg i Danmark, der blev navngivet Tirpitz-stillingen.

Eksterne henvisninger 

Admiraler fra Tyskland
Panserfregat Peder Skram

Panserfregatten Peder Skram blev påbegyndt på Orlogsværftet 19. maj 1859 som en træbygget fregat med dampmaskineri. Peder Skram skulle være en større udgave af fregatten Jylland, som var blevet påbegyndt to år tidligere. Fra 1860 diskuterede man i Danmark anvendelsen af panser på krigsskibene, inspireret af byggeprogrammerne i Frankrig og England. Efter slaget ved Hampton Roads i marts 1862, stod panserskibets overlegenhed klar, og det blev besluttet at færdigbygge Peder Skram som pansret fregat. I første omgang koncentrerede Orlogsværftet kræfterne om at gøre ombygningen af linjeskibet Dannebrog færdig, og først i sommeren 1863 genoptog man bygningen af Peder Skram. Panserpladerne blev leveret fra England, og blev tilvirket hos Baumgarten & Burmeister, som også leverede dampmaskinen, der var den hidtil kraftigste på et dansk krigsskib. Skroget blev udformet, så der blev et indhak i pansringen agter, hvorved det blev muligt at flytte kanoner fra bredsiden, hvis der var behov for at skyde bagud (se illustration i infoboks). Skibet var opkaldt efter søhelten, admiral Peder Skram. Otto Fredrik Suenson var skibets konstruktør.

Tjeneste 
Skibet blev afleveret fra Orlogsværftet i sommeren 1866, og det første togt var som eskorteskib for kongeskibet Slesvig, der transporterede Prinsesse Dagmar til hendes bryllup i Sankt Petersborg. I 1867 var Peder Skram igen udrustet og på togt, og i 1870 indgik det for første og eneste gang i årets eskadre. Allerede i 1885 udgik Peder Skram af flåden, og maskineri og panser blev fjernet. En del af panseret blev genanvendt i Københavns befæstning. Peder Skram var herefter i en årrække reservekaserneskib og senere mål for skydeøvelser. Det blev ophugget i 1897.

Se også 
 Admiral Peder Skram 1503 – 1581
 Kystforsvarsskibet Peder Skram 1908 – 1949
 Fregatten Peder Skram 1966 – 1988

Litteratur 
 R. Steen Steensen, Vore panserskibe, (Marinehistorisk Selskab, 1968)

Eksterne henvisninger 
 Beskrivelse på navalhistory.dk

Panserskibe fra Danmark
Fregatter fra Danmark
Kystforsvarsskibet Peder Skram

Peder Skram var et dansk pansret krigsskib, oprindeligt betegnet som "pansret kystforsvarsskib", fra 1912 blot "kystforsvarsskib", fra 1922 som "orlogsskib" og endelig fra 1932 som "artilleriskib". Med de tre skibe af Herluf Trolle-klassen fik Marinen endelig den serie homogene panserskibe, man havde ønsket i flere år. I forhold til det fem år ældre søsterskib Olfert Fischer var der kun foretaget mindre ændringer, og de tre skibe lignede hinanden så meget, at Marinen malede ringe på skorstenene for at skelne mellem dem.

Peder Skram var pansret med cementeret nikkelstål fra Krupp, der havde stor modstandskraft. 24 cm kanonerne (fra Bofors i Sverige) kunne række 15.200 m mod 13.700 m i Olfert Fischer, og skudhastigheden var øget fra 1,8 til 3 skud pr. minut. De mellemsvære 15 cm kanoner (også fra Bofors) havde længere kanonløb og havde øget rækkevidden fra 10.400 til 14.300 m, mens skudhastigheden fortsat var 7 skud pr. minut. Skibet var opkaldt efter den danske adelsmand og admiral Peder Skram.

Tjeneste 
Peder Skram søsattes fra Orlogsværftet den 2. maj 1908 (nybygning nummer 99) som det tredje panserskib af Herluf Trolle-klassen og med kommandohejsning i 1909. Skibet deltog i 1912 i eskorten ved afhentningen af Kong Frederik 8.'s lig i Travemünde. Skibet fik i sine første år en aktiv karriere i Marinen og deltog både i sommer- og vintereskadrer.

Under 1. verdenskrig udgjorde Peder Skram sammen med sine to søsterskibe og Skjold rygraden i den sikringsstyrke, der bevogtede de danske minefelter og markerede den danske neutralitet. Marinens store enheder gjorde på skift tjeneste i 1. eskadre i Øresund og 2. eskadre i Storebælt. I mellemkrigstiden var Peder Skram kun udrustet få gange. Søværnet ønskede tilsyneladende at spare på sit nye panserskib. Resultatet var også, at Peder Skram i 1939 var i stand til at gå 15,9 knob, altså samme fart som ved afleveringen 30 år tidligere.

Det var det eneste skib, der var tilbage af sin klasse ved udbrudet at 2. verdenskrig i 1939. Den 9. april 1940 lå det i Frederikshavn og kom ikke i kamp. Den 29. august 1943 var Peder Skram oplagt på Holmen under Mastekranen, og klokken 4:35 blev søventilerne åbnet som led i Flådens sænkning. Lidt efter klokken 5 lagde skibet sig til rette på bunden med slagside. Fotografier af det sænkede Peder Skram og Mastekranen er nok det mest kendte motiv fra Flådens sænkning.

Saltvandet ødelagde skibets maskiner, men tyskerne var i stand til at hæve det sænkede skib og slæbte det til Tyskland, hvor det kom til at fungere som artilleriskoleskib. Her blev det kort før krigens slutning sænket. Efter krigen blev Peder Skram i 1945 slæbt hjem til Flådestation Holmen, hvor det lå indtil det blev ophugget i 1949. Under ophugningen blev det kraftigt pansrede kommandotårn udtaget og opstillet på Forsøgsstation Risø til brug ved radioaktive målinger.

Se også 
 Admiral Peder Skram 1503 – 1581
 Fregatten Peder Skram 1966 – 1988
 Panserfregat Peder Skram 1864 – 1885

Henvisning

Noter 

Peder Skram, Kystforsvarsskibet
DDS

DDS kan være en forkortelse af flere ting:
 Det Danske Spejderkorps
 De Danske Skytteforeninger
 De Danske Sukkerfabrikker
 Den Danske Salmebog (2003) – Den Danske Folkekirkes salmebog.
 Direct Draw Surface
Blå Sommer

Blå Sommer var navnet på Det Danske Spejderkorps' spejderlejre for alle korpsets medlemmer i årene 1985-2009. Blå Sommer afholdtes hvert femte år (siden 1989, første Blå Sommer var i 1985). Der deltog ofte omkring 20.000 spejdere. Før navnet Blå Sommer blev indført, hed lejrene blot korpslejr, i 1980 med titlen Spejd 80 (En lidt anderledes korpslejr, da den bestod af 5 mindre lejre, der blev afholdt samtidig rundt i landet: Jægerspris-, Molbo-, Stevninghus-, Kaas- og Lerchenborg-lejren.

Blå Sommer blev afholdt i 1985 i Haderslev på lånt grund. Siden blev lejren afholdt på Stevninghus Spejdercenter (ved Kliplev) og den til formålet indkøbte naboejendom Holmgård.  

Blå Sommer har ikke været afholdt siden 2009 på grund af DDS's deltagelse i de fælleskorpslige lejre 2012 og 2017 under navnet Spejdernes Lejr

Blå sommer 2004 
 Seniorlejr: 16.-20. Juli
 Hovedlejr: 20.-29. Juli
 Deltagerantal: 18.000
 Størrelse: 882.132m2 græsmark

Blå sommer 2009 

 Hovedlejr: 15.-23. Juli

Eksterne henvisninger 
Blå Sommers side 
Stevninghus
Bjarne Lisby

Bjarne Lisby (født 28. februar 1945) er solist, sangskriver, revyforfatter, foredragsholder og skribent. 

Udgivet godt 20 solo cd’er, samt Sangbogen ”På syngende grund” med 50 muntre sange. Kendt for sin humørfyldte underholdning. 

Har modtaget Greve kommunes kulturpris, Bakkens Oscar, og Spil Dansk Dagens Ildsjælspris. 

Bjarne Lisbys nok mest kendte sang er "De gamle bukser" på LP'en "Hold lige min jakke" fra 1977.

Se også 
 Mette Lisby (datter)
 Lotte Lisby (datter)
 Lasse Lisby (søn)

Eksterne henvisninger 
 bjarnelisby.dk

Noter 

Sangere fra Danmark
Frimurere fra Danmark
1536

Konge i Danmark: Christian 3. 1534-1559

Se også 1536 (tal)

Begivenheder

Januar 
 24. januar - i en ridderturnering i Greenwith bliver Henrik 8. hårdt såret

Maj 
 15. maj - Henrik VIII's hustru, den engelske dronning Anne Boleyn, anklages under en retssag for forræderi, utroskab og incest; hun dømmes til døden
 30. maj - Henrik 8. af England gifter sig med Jane Seymour, en kammerpige til hans to første hustruer, kun 11 dage efter henrettelsen af hans tidligere hustru, Anne Boleyn

Juli 
28. juli - København overgiver sig til Christian 3. under Grevens Fejde

August 

 6. august - Christian 3. holder sit indtog i København og står dermed som sejrherre i borgerkrigen Grevens Fejde

September 

 9. september - Bondeføreren Skipper Clement henrettes ved Viborg Landsting på grund af sin rolle under Grevens fejde

Oktober 
15. oktober - på en rigsdag i København vedtager kong Christian 3. en håndfæstning. Adelen bevarer hals- og håndsret over fæstebønderne
30. oktober - ved et rigsdagsmøde efter afslutningen af Grevens fejde fastslås det, at Danmark fortsat skal være et valgrige, og efter fængslingen af biskopperne er den protestantiske reformation en realitet. Samtidig gøres Norge til en del af Danmark.

Udateret 
Christian III gennemfører reformationen, og alt kirkegods inddrages.
 Efter faderens sejr i "Grevens Fejde" blev Frederik (senere Frederik 2.) valgt som tronfølger med titel af prins af Danmark.
 Der udbryder omfattende bondeoprør i Yorkshire, fordi bønderne på den konfiskerede kirkejord frygter at miste jorder.

Født

Dødsfald 
 6. januar – Baldassarre Peruzzi, italiensk maler og arkitekt (født 1481).
 19. maj – Anne Boleyn, Henrik 8.s anden kone og mor til den senere Elizabeth 1. (henrettet ved halshugning for blodskam og utroskab; skyldspørgsmålet er aldrig afklaret).
 12. juli – Erasmus af Rotterdam, nederlandsk teolog, filolog og filosof (død i Basel).
 9. september – Skipper Clement, dansk viceadmiral og senere oprører (henrettet i Viborg) (født 1485).

Musik 
 Venedig bliver ledende musikby i Europa.

Litteratur 
 Jean Calvin, Indføring i den kristne religion udkommer.

Eksterne henvisninger 

36
1503

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1503 (tal)

Begivenheder 
 I Den Nordiske Unionskrig kæmpes med vekslende held i grænseprovinserne mellem Danmark og Sverige. 
 Hanseforbundet tiltræder efter dansk pres en handelsembargo mod Sverige
 Spanske styrker slår en fransk hærafdeling og besætter Napoli.
 Handelen med de spanske kolonier koncentreres i Sevilla og spanske orlogsfartøjer begynder omfattende konvojtjeneste for at beskytte guld- og sølvtransporterne fra Sydamerika.
 Portugal annekterer Zanzibar.

Født 
 Peder Skram, dansk admiral (død 1581)
 Peder Palladius, biskop (død 1560) 
 10. marts – Ferdinand 1., kejser af det Tysk-romerske rige (død 1564)
 12. august – Christian 3. af Danmark (død 1559)
 14. december – Nostradamus, fransk astrolog, profet og læge (død 1566)

Dødsfald 
 Sten Sture – svensk rigsforstander
 Alexander VI – pave
 Pius III – pave

Eksterne henvisninger 

03
1869

Konge i Danmark: Christian 9. 1863-1906 

Se også 1869 (tal)

Begivenheder

Maj 

 10. maj - Jernbanestrækningen Chicago-San Francisco åbnes som den sidste etape på Pacific-banen tværs over det nordamerikanske kontinent, og USA er dermed forbundet fra kyst til kyst med jernbane

Juni 
 1. juni – C.F. Tietgen grundlægger Store Nordiske Telegraf-Selskab
 15. juni - plaststoffet celluloid patenteres af amerikaneren John Wesley Hyatt

August 
2. august - Som led i Meiji-restaurationen afskaffes de fire traditionelle japanske klasser formelt

November 
 2. november – Maribo-Bandholm Jernbane (MBJ) indvies.
6. november - der opdages diamanter ved Kimberley, Sydafrika.
 17. november – Suez-kanalen der forbinder Middelhavet med Det Røde Hav, blev indviet af kejserinde Eugénie af Frankrig og kejser Franz Joseph 1. af Østrig-Ungarn

Udateret 
Væltepeteren eller Penny-Farthing-cyklen blev opfundet.

Født 
 3. marts – Edvard Søderberg, dansk digter og forfatter (død 1906).
 11. april – Gustav Vigeland, norsk billedhugger (død 1943).
 26. juni - Martin Andersen Nexø, dansk forfatter (1954).
 2. oktober – Mahatma Gandhi, indisk leder af nationalistbevægelse mod det engelske styre (myrdet 1948).
 22. november – André Gide, fransk forfatter og Nobelprismodtager (død 1951).
 23. november – Valdemar Poulsen, dansk ingeniør (død 1942).
 31. december – Henri Matisse, fransk maler og grafiker (død 1954).

Dødsfald 
 8. marts – Hector Berlioz, fransk komponist (født 1803).
 8. oktober - Franklin Pierce, USA's 14. præsident (født 1804).

Sport

Musik

Litteratur 
 Idioten – roman af Fjodor Mikhajlovitj Dostojevskij
 Følelsernes opdragelse – roman af Gustave Flaubert

Eksterne henvisninger 

69
1426

Konge i Danmark: Erik 7. 1396-1439

Se også 1426 (tal)

Begivenheder 
 Hanseforbundet og Holsten slutter forbund og erklærer Danmark krig, der varer til 1432.

Født 
 Februar - Christian 1., dansk konge fra 1448 til sin død i 1481.

Dødsfald 
 4. marts – Catharina af Pommern, mor til Christoffer af Bayern (født ca. 1390).

Musik

Litteratur

Eksterne henvisninger 

26
1481

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481 og Hans 1481-1513

Se også 1481 (tal)

Begivenheder 
 3. maj - et kraftigt jordskælv rammer øen Rhodos og omkring 30.000 mennesker omkommer
 Kong Hans bliver konge af Danmark.

Født 
 7. marts – Baldassarre Peruzzi, italiensk maler og arkitekt (død 1536).
 1. juli – Christian 2., dansk konge (død 1559).

Dødsfald 
 21. maj – Christian 1., dansk konge (født 1426).
 28. august - Alfonso 5. af Portugal (født 1432).

Musik

Litteratur

Eksterne henvisninger 

81
Sorø-ulykken

Sorø-ulykken den 25. april 1988 skete, da et Intercitytog IC104 fra Jylland mod København afsporedes under indkørsel til Sorø. Et ME-lokomotiv (1535) med syv passagervogne passerede sporskifterne i den vestlige ende af Sorø Station med højere hastighed end tilladt (40 km/t ved kørsel fra venstre spor til vigespor). Hastigheden var efter havarigruppens vurdering ikke under 100 km/t og udløste afsporingen. En del af vognene i toget væltede, og vogn 15 blev slynget op i luften og landede ovenpå vogn 14. To af vognene, vogn 13 og 14, væltede præcis på det sted, hvor der befandt sig en mandshøj kampesten på 20 ton. Det var denne sten, der skrællede de to togvogne op, hvilket forårsagede otte dødsfald.

Ifølge havarirapporten omkom 8 personer, 72 blev såret, deraf 11 alvorligt (ved retsmøde februar 1989 blev anført 70 sårede, deraf 8 alvorligt). Lokomotivføreren blev senere dømt for uagtsomt manddrab og måtte betale 50 dagbøder a 200 kroner.

Den danske skuespiller Bodil Jørgensen befandt sig i vogn 14. Hun slap fra ulykken med en hudafskrabning.

Ulykken er en af de værste togkatastrofer i dansk historie.

Se også 
 Jernbaneulykker
 Togulykken på Storebæltsbroen 2019

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Billede af ulykken

Jernbaneulykker i Danmark
Begivenheder i 1988
Ulykken
Admiral Hipper (svær krydser)

Den svære krydser Admiral Hipper blev bygget hos Blohm und Voss i Hamborg fra 1935 og indgik i aktiv tjeneste i den tyske Kriegsmarine pr. 29. april 1939

Krydseren, der havde navn efter Admiral Franz Ritter von Hipper, havde et deplacement på 14.247 ton.

Hovedbevæbningen var 8× 20,3 cm kanoner i fire kanontårne og 12× 10,5 cm kanoner mod fly.

Admiral Hipper var den første af 5 ens svære krydsere, og det eneste, der var i tjeneste før krigsudbruddet.

De øvrige krydsere i Admiral Hipper-klassen var:

 Blücher, sænket i Oslofjorden d. 9. april 1940.
 Prinz Eugen, deltog i Slaget i Danmarksstrædet
 Lützow afleveret under bygning til Stalin inden angrebet på Sovjetunionen, men blev her aldrig færdigbygget.
 Seydlitz forsøgt ombygget til hangarskib, men blev aldrig færdigbygget.
                                                  

Krigsskibe fra 2. verdenskrig fra Tyskland
Krydsere
Franz Ritter von Hipper

Franz Ritter von Hipper (13. september 1863 – 25. maj 1932) var en tysk admiral.

Han deltog i søslaget i Skagerrak og blev senere kejserlig flådechef.

Se også 
 Admiral Hipper, svær krydser

Admiraler fra Tyskland
Riddere fra Tyskland
Deplacement

Deplacement er et skibsteknisk mål for skibets vægt; dvs. vægten af fortrængte vandmasse.

Målet kan opgives enten i SI-ton (1.000 kg) eller britiske tons (2.240 lb).

Se også 
 Registerton 
Dødvægt 
Egenvægt 
Tonnage

Skibsterminologi
Skibsteknik
Masseenheder
Fysisk størrelse
Operation Weserübung

Operation Weserübung ( eller Fall Weserübung) var den tyske kodebetegnelse for invasionen af Danmark (Weserübung-Süd) og Norge (Weserübung-Nord) under 2. verdenskrig.

Optakt til invasionen 

Operationen begyndte for den tyske flådes (Kriegsmarine) vedkommende den 7. april 1940. I operationen deltog bl.a. slagskibene Scharnhorst og Gneisenau samt krydserne Admiral Hipper, Blücher og Lützow. Kriegsmarine led svære tab i Norge, bl.a. Blücher og 10 destroyere.

Hitler var egentlig ikke interesseret i hverken Norge eller Danmark. Men han var bange for, at hans modstandere Storbritannien og Frankrig skulle placere tropper i de nordiske lande og true Nazi-Tyskland derfra. Dertil kom, at den tyske flåde gerne ville have baser for ubåde i Norge. Herfra ville de lettere kunne komme ud i Atlanterhavet og true konvojerne med forsyninger til Storbritannien. Dels havde Hitler et behov for en hurtig overbevisende sejr, som kunne fjerne modstanden imod ham i militæret.

Faktisk havde Storbritannien og Frankrig planer, som berørte de nordiske lande. Nazi-Tyskland importerede jernmalm fra Nordsverige, og om vinteren, når den Botniske Bugt var lukket af is, blev jernmalmen udskibet fra Narvik i Norge. Problemet for Storbritannien og Frankrig var, at man kun kunne forhindre udskibningen af den svenske jernmalm, hvis man sendte tropper til det nordlige Norge og Sverige, og det ville de to neutrale lande ikke frivilligt gå med til. Derfor planlagde man at sige, at tropperne skulle videre til Finland for at hjælpe finnerne i Den finske vinterkrig mod russerne. Men krigen mellem Finland og Sovjetunionen sluttede, inden Storbritannien og Frankrig fik sendt deres tropper af sted.

Invasionen 
De tyske tropper gik over grænsen til Danmark kl. 4.15 om morgenen den 9. april 1940. Det kom til kortvarige kampe i Sønderjylland og på Amalienborg Slotsplads. Men allerede kl. 6 blev det på et møde hos kongen med de vigtigste ministre og de militære chefer besluttet, at man måtte indstille modstanden. Kampene kostede 16 faldne på dansk side og et mindre antal tyske soldater. Det tyske tabstal er aldrig blevet endelig klarlagt efter krigen. Tyskerne ønskede at foretagenet kom til at ligne en fredsbesættelse, mens det var vigtigt for danskerne, at det var tydeligt, at Danmark havde kæmpet. 

I Norge trak kampene ud i længere tid, og Storbritannien og Frankrig nåede at sende hjælpetropper til landet. Men i slutningen af maj blev de engelske og franske tropper trukket tilbage, og kort efter overgav de sidste norske styrker sig.

Se også 
 Besættelsen
 Ekeberg krigskirkegård i Oslo, Norge

Referencer 

Weserybung
Weserybung
Rumtid

I fysikken er rumtid defineret som en matematisk model, som kombinerer vores tredimensionale syn på universet med tid. Rumtid er sædvanligvis tolket som firedimensionale objekter hvor objektet har de tre kendte rumdimensionene, i tillæg til tid som en fjerde dimension.

Begrebet rumtid er i nyere tid blevet en fællesbetegnelse på teorier som går udover de tre dimensioner. Hvor mange dimensioner man faktisk må tage i brug for at beskrive universet, er stadig et åbent spørgsmål. Strengteorien tilsiger, at vi har fra 10 til 26 dimensioner.

I Einsteins specielle og generelle relativitetsteori er tid og det tredimensionelle rum slået sammen til en enkel firedimensionel mangfoldighed kaldet rumtid. Et punkt i rumtiden bliver benævnt en hændelse. Enhver hændelse har fire koordinater: (t, x, y, z).

Dette fænomen kan ses som en masse 3 dimensionelle plader, der er stablet, hvilket giver det fulde billede af en ellers tidsmæssig handling.

Relaterede artikler 
 Gravitation
 Præcession
 Sort hul (astronomi)

Relaterede science-fiction artikler:
 Alcubierre drive
 Ormehul
 Warp drive

Eksterne henvisninger
 Youtube: The illusion of time : past, present and future all exist together

 
Relativitetsteori
Tid
Universet
Præcession

Præcession er et fysisk fænomen, der viser sig, når et roterende objekts akse slingrer mens den udsættes for en udefrakommende kraftpåvirkning. Et velkendt eksempel på præcession er en snurretop.

Jordens præcession 
Jorden er også et roterende legeme. Dens rotationsakse hælder omkring 23,5 grader i forhold til normalen til ekliptikas plan (pol), men aksen præcesserer med en periode på cirka 25.800 år. Det betyder at himlens nordpol og sydpol samt himlens ækvator ser ud til at flytte sig i forhold til fiksstjernerne i løbet af århundrederne.

Sagt på en anden måde, så forårsager rotationen og præcession, at himmelpolen i løbet af 25.800 år beskriver en cirkel rundt om ekliptikas pol på 23,5°. Et resultat af dette er, at Nordstjernen ikke var nordstjerne, da egypterne byggede pyramiderne for ca. 5.000 år siden, og at den heller ikke vil være nordstjerne engang i fremtiden. Alle stjernepositioner ændres langsomt pga. præcessionen, og det er derfor nødvendigt at henføre positionerne i stjernekatalogerne til et bestemt år.

Præcessionen har også betydning for forårspunktets placering da forårspunktet afhænger af himlens ækvators beliggenhed. I antikken befandt forårspunktet sig i stjernebilledet Vædderen, men i dag er det flyttet langt ind i Fiskene. I fremtiden vil det komme til at befinde sig i Vandmanden ("Vandmandens tidsalder"), og så videre.

Vestlig astrologi tager udgangspunkt i forårspunktet ved inddelingen af ekliptika i stjernetegn. Præcessionen fra antikken til i dag har betydet at der ikke er overensstemmelse mellem stjernetegnene og de synlige stjernebilleder på himlen som tegnene oprindelig blev opkaldt efter. Denne forskel bliver større i fremtiden, og først om godt 20.000 år vil stjernetegn og stjernebilleder igen passe sammen.

Se også 
 Gravitation
 Gyrokompas
 Gyroskop
 Rumtid
 Snurretop
 Tippetop
 Inertimoment
 Impulsmoment

Eksterne henvisninger 

 The Department of Physics at the University of Virginia: Precession of Spinning Wheel  (film 1), Hoved adresse: Lecture Demonstrations Laboratory 
 Georgia State University, Departement of Physics and Astronomy: Precession of Spinning Wheel (film 2), Hoved adresse: Carl Rod Nave: HyperPhysics Concepts
 Gyroscopic Precessions and Gravitomagnetic

Klassisk mekanik
Posthum

Posthumt betyder efter døden. 

Ordet anvendes om en begivenhed, som har forbindelse med en person, som er afgået ved døden før handlingen eller begivenheden. En forfatter eller komponist får udgivet sit værk posthumt, hvis han dør imellem færdiggørelsen af værket og udgivelsen. En pris eller æresbevisning kan tildeles posthumt; det sker for at ære den døde. 

En forbryder kan blive dømt og en uskyldig frifundet posthumt. Udtrykket anvendes ikke i forbindelse med handlinger og begivenheder efter dødens indtræffen. 

Ord og vendinger
Død
Begivenheder
Gebhard Leberecht von Blücher

Gebhard Leberecht von Blücher, fyrste af Wahlstatt (født 16. december 1742 i Rostock, død 12. september 1819) var en preussisk generalfeltmarskal.

Blücher blev født i det svenske Pommern og var soldat i den svenske armé, men blev taget til fange af preusserne og skiftede til deres side i en alder af 18. Her blev han senere kaptajn, men faldt i unåde hos monarken Frederik II af Preussen. Han tog sin afsked fra militæret og vendte ikke tilbage før femten år senere. 

Han blev preussisk general op til Napoleonskrigene, og efter det preussiske nederlag var det ham, der blev den naturlige leder af patrioterne. Da russerne havde kastet Napoleons tropper tilbage til Elben, fik Blücher status som Preussens svar på den store strateg Napoleon. Han slog denne ved Leipzig i 1813, og krigslykken vendte. Blücher tilføjede Napoleons kejserrige dødsstødet i Slaget ved Waterloo i 1815.

I 1814 blev han udnævnt til fyrste af Wahlstatt.

Han døde i 1819 i en alder af 76 år. Den Blücherske slægt kan i dag spores til bl.a. Norge, Island og Danmark.

Se også 
 Blücher (svær krydser)

Litteratur

Eksterne henvisninger 

 

Feltmarskaller fra Preussen
Walhalla
Personer fra Rostock
Fyrster fra Tyskland
Gebhard Leberecht
Personer i Napoleonskrigene
Frimurere fra Tyskland
Storkors af Dannebrog
Styreform

Styreform er måden en stat styres på, herunder hvilke grundlæggende normer, regler og love der bestemmer hvordan politiske beslutninger tages, samt hvem der kan træffe disse.

En stats styreform hviler på nogle normer og principper, der kan være mere eller mindre eksplicit formuleret, eksempelvis i form af en grundlov, der bestemmer de grundlæggende retningslinjer for det politiske system.

I Danmark har man konstitutionelt monarki.

Liste med styreformer 

Listen er sorteret alfabetisk.
 Adelsvælde
 Absolut monarki (enevælde, autokrati)
 Anarki
 Aristokrati
 Demokrati
 Despoti 
 Diktatur
 Direkte demokrati
 Konstitutionelt monarki
 Meritokrati
 Monarki
 Oligarki
 Oplyst enevælde
 Parlamentarisme
 Plutokrati
 Præsidentialstyre
 Republik
 Teknokrati
 Teokrati
 Tyranni

Noter

Eksterne henvisninger 

 Ordbog over det danske sprog; opslag: styreform

 

bn:সরকার ব্যবস্থা
fr:Types de gouvernements
sr:Друштвено уређење
sv:Statsskick
Parlament

Et parlament er en lovgivende forsamling.

I nogle lande er parlamentet opdelt i to forsamlinger, typisk kaldet overhus og underhus eller førstekammer og andetkammer, som begge skal stemme for et lovforslag for at det kan blive vedtaget. Et sådant system kaldes tokammersystem.

Parlamenterne i de enkelte lande har ofte særlige navne som man bruger i stedet for det mere generelle parlament. Nogle af disse navne (f.eks. Sejmen og Dumaen) er navne på ét af kamrene i et tokammer-system og ikke på det samlede parlament.

Navne på parlamenter

Norden 
 Danmark: Folketinget
 Finland: Eduskunta (finsk) eller Riksdagen (svensk)
 Færøerne: Lagtinget
 Grønland: Grønlands Landsting
 Island: Altinget
 Norge: Stortinget
 Sverige: Riksdagen
 Åland: Landsting (Åland), fra 1993 Ålands lagting
Danmark havde indtil 1953 et tokammer-system: Parlamentet hed Rigsdagen og bestod af Folketinget og Landstinget.

Europa 
 EU: Europa-Parlamentet
 Belgien: (hollandsk: Kamer van Volksvertegenwoordigers, fransk: la Chambre des Représentants, tysk: die Abgeordnetenkammer) og Senatet
 Estland: Riigikogu
 Frankrig: Nationalforsamlingen (l'Assemblée nationale) og Senatet (le Sénat)
 Grækenland: Det Hellenske Parlament (Βουλή των Ελλήνων). 
 Holland: (Nederlandene): Staten-Generaal
 Letland: Saeima
 Litauen: Seimas
 Polen: Sejmen og Senatet
 Portugal: Assembleia da República
 Rumænien: Senatet og Deputeretkammeret (Senat, Camera Deputatilor)
 Rusland: Statsdumaen og Føderationsrådet
 Spanien: Cortes Generales
 Storbritannien og Nordirland: Parlamentet (the Parliament), bestående af Overhuset (the House of Lords) og Underhuset (the House of Commons)
 Tyskland: Forbundsdagen (der Bundestag)
 Østrig : Nationalrådet (der Nationalrat)

Asien 
 Israel: Knesset
 Kina: Den Nationale Folkekongres

Amerika 
 Brasilien: Nationalkongressen er opdelt i Deputeretkammeret (underhus) og Senatet (overhus). De enkelte delstater har étkammerparlamenter
 USA: Repræsentanternes Hus og Senatet udgør tilsammen USAs Kongres. Hver enkelt delstat (undtagen Nebraska) har et tilsvarende tokammer-system.

Se også 

 Parlamentarisme
 Parlamentarisk immunitet

Politik
1750

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766 

Se også 1750 (tal)

Begivenheder 
 Storbritannien bliver en del af den østrigsk-russiske alliance mod Preussen. 
 Den industrielle revolution i England starter

Født 
 30. januar - Prinsesse Louise af Danmark, gift med Landgreve Karl af Hessen fra 1766 til sin død i 1831.

Dødsfald 
 28. juli – Johann Sebastian Bach, tysk komponist (født 1685.
 16. oktober – Ernst Henrich Berling, tysk/dansk bogtrykker. (født 1708).

Sport

Musik

Litteratur

Eksterne henvisninger 

50
1745

Konge i Danmark: Christian 6. 1730-1746 

Se også 1745 (tal)

Begivenheder 
 11. maj – Franskmændene besejrer englænderne i slaget ved Fontonoy.
 4. juni – Slaget ved Hohenfriedberg sikrer tysk sejr over østrigske og sachsiske styrker i den Anden Schlesiske Krig. Slaget giver Frederik 2. af Preussen tilnavnet "Frederik den Store".
August: Prins Karl Edward Stuart invaderer Skotland.
1. september – Katharina 2. gifter sig med Peter 3. af Rusland i Sankt Petersborg.
12. september – Frans 1. Stefan vælges med støtte fra sin kone, Maria Theresa, som kejser af det Tysk-Romerske Rige af rigets 9 kurfyrster. Han krones samme år den 4. oktober.
14. september – Madame de Pompadour præsenteres officielt for kong Ludvig 15. af Frankrigs hof.

Født 
 6. januar – Jacques-Étienne Montgolfier, fransk pioner indenfor varmluftballoner
 7. januar – Johan Christian Fabricius, dansk entomolog, som er kendt for sin omfattende taksonomi over insekter, baseret på munddelenes struktur (frem for vingernes, som det hidtil havde været almindeligt). Han dør i 1808.
 18. februar – Grev Alessandro Giuseppe Antonio Anastasio Volta, italiensk fysiker og opfinder af det elektriske batteri. Han har lagt navn til enheden volt for elektrisk spænding; han dør i 1827.
20. februar – Henry James Pye, engelsk digter og parlamentsmedlem (d. 1813)
30. august – Johann Hieronymus Schröter, tysk amatørastronom (d. 1816)
21. november - Holger Reedtz-Thott, dansk godsejer og kammerherre (d. 1797)

Dødsfald 
 20. januar – Karl 7. Albert af Bayern, Tysk-Romersk kejser (f. 1697)
18. marts - Robert Walpole, den første britiske premierminister (f. 1676)
19. oktober – Jonathan Swift, engelsk-irsk forfatter (f. 1667)
22. december – Jan Dismas Zelenka, tjekkisk komponist (f. 1679)

Eksterne henvisninger 

45
1749

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766

Begivenheder

Januar 
 3. januar - Danmarks første avis: Berlingske Tidende udkommer

Juni 
 21. juni - Byen Halifax i Nova Scotia grundlægges

Født 
 29. januar – Christian 7., konge af Danmark (1766-1808).
 21. august – Thomas Thaarup, dansk digter (død 1821).
 28. august – Johann Wolfgang von Goethe, tysk forfatter.
 17. november – Nicolas Appert, fransk opfinder.

Dødsfald

Sport

Musik

Bøger

Eksterne henvisninger 

49
1754

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766

Se også 1754 (tal)

Begivenheder 
 31. marts - Det Kongelige Akademi for de Skønne Kunster stiftes. Det er en kunstskole for maleri, skulptur og arkitektur.
 22. november – Det bliver frivilligt, om den kone som efter sin nedkomst første gang kommer i kirken, skal "indledes" af præsten ("kirkegangskone")

Født 
13. juli - Frederik Christian Riisbrigh, dansk søofficer (død 1835).
 23. august - Ludvig 16., konge af Frankrig og Navarra fra 1774 til 1792, henrettes i 1793.
 6. november - Frederik 1. af Kongeriget Württemberg (død 1816).

Dødsfald 
 28. januar - Ludvig Holberg, norsk-dansk forfatter (født 1684).

Musik

Litteratur

Eksterne henvisninger 

54