alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Aprilsnar

Aprilsnar er et drillende tilnavn, som bruges om dem, der efter skikken bliver narret den 1. april. I Norden kendes en tilsvarende betegnelse (majkat) om den, der lader sig narre den 1. maj.

Oprindelse 
Skikken at narre april stammer ifølge en teori fra, at man i Frankrig i 1582 indførte den kalenderreform, som afløste den julianske kalender. Man havde dog allerede 1564 med pavens velsignelse ved lov flyttet årets officielle starttidspunkt fra påske til 2. januar. Hvor nytåret således tidligere lå ved påsken – i slutningen af marts eller begyndelsen af april – kunne man narre folk ved at ønske dem godt nytår 1. april. Nogle af de franske borgere kunne ikke forliges med den nye verdensorden og holdt hårdnakket fast ved det gamle system. De blev som følge heraf drillende kaldt poissons d´avril (aprilsfisk).

Skikken ses i Nordeuropa tidligst i Tyskland i det 16. århundrede. Hvorfor man i protestantiske og anglikanske lande narrer hinanden på 1. april, også længe før disse landes overgang til gregoriansk kalender, forklarer teorien ikke.

Medier og internettet 
Nyhedsmedier følger aprilsnar-traditionen og bringer almindeligvis 1. april hver især en historie, som ikke er rigtig, ofte skrevet af en person ved navn "Ranslirpa" (aprilsnar stavet bagfra).

1. april er en af de få mærkedage, der markeres på internettet. Der er for eksempel udgivet sjove RFC-er på denne dato. Et eksempel er  "A Standard for the Transmission of IP Datagrams on Avian Carriers" – Internettrafik via brevduer.

Selvom internettet efterhånden har udbredt aprilsnarreriet, er der stadig lande – også i den vestlige verden – hvor skikken ikke er udbredt. Det er derfor også dårlig skik at bringe aprilsnar i medier, hvor læserne har brug for at have fuld tillid til indholdet, f.eks. internationale, faglige tidsskrifter.

Forbud 
Aprilsnarre er forbudt i Kina.

Se også 
 Vittighed
 Humor
 Aprilsnar i danske medier

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

 historie-online.dk: Aprilsnar, historien bag skikken 

Humor
Traditioner
Kolumbarium

Kolumbarium er betegnelsen for en urnehal. Ordet "Kolumbarium" betyder "dueslag". Betegnelsen skyldes, at urnerne er anbragt i rækker af nicher, hvorved urnehallen kommer til at minde om et dueslag. I Danmark er denne form for gravlæggelse ikke udbredt. Der findes dog et stort kolumbarium på Bispebjerg Kirkegård i Københavns nordvest-kvarter. På Næstved Gamle Kirkegård ses et væsentligt mindre kolumbarium.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 

Monumenter
Taj Mahal

Taj Mahal (udtales [tɑdʒ mə'hɑl]; ; persisk/urdu: تاج محل) er et muslimsk mausoleum nær Agra i Indien bygget af Shah Jahan til dennes kone Arjumand Bano Begum (ofte kendt under det persiske navn Mumtaz Mahal som betyder "paladsets lys"), som døde i 1631 i barselsseng. Taj Mahal blev opført 1632-1653 og er fra 1983 medtaget på UNESCOs liste over Verdens Kulturarv.

20.000 personer arbejdede med opførelsen, herunder specialarbejdere fra Europa og Centralasien. Hovedarkitekten var Ustad Ahmad fra Lahore i Pakistan.

Taj Mahal blev konstrueret af materialer fra hele Indien og Asien. Mere end 1.000 elefanter blev brugt til at transportere byggematerialerne. Den hvide marmor blev importeret fra Rajasthan, jaspis fra Punjab og jade og krystaller fra Kina. Turkis var fra Tibet, lasursten fra Afghanistan, safirerne kom fra Sri Lanka og karneol (rødlig smykkesten) fra Saudi-Arabien. I alt blev 28 forskellige ædelstene indlagt i den hvide marmor.

Den centrale del af mausoleet er omkranset af fire identiske minareter, som er bygget med en hældning udad, så de i tilfælde af et jordskælv vil styrte til jorden væk fra selve mausoleet. Til venstre fra monumentet er der en moske af rød sandsten. Moskeen blev konstrueret for at helliggøre området og skabe en plads for pilgrimme. Til højre er der en eksakt kopi af moskeen, kendt som jawab ("svar"), som alene er bygget for symmetriens skyld. Bygningen anvendes ikke som moske, da den ikke har den korrekte position i forhold til Mekka.

Fronten af mausoleet havde oprindelig en traditionel persisk char-bagh ("fire haver") bestående af blomster og spredte trævækster. Den britiske vicekonge Lord Curzon erstattede denne have med en mere engelskorienteret plæneopbygning, og det er denne, som kan ses i dag.

Arkitekten der stod bag byggeriet fik hugget højre hånd af da byggeriet stod færdigt. Dette skulle forhindre at han byggede et lignende.

Da det blev bygget, havde Shah Jahan et ønske om at ville bygge et tilsvarende Taj Mahal på den anden side af floden. Det skulle bare være sort. Det blev aldrig til noget, da han døde.

Verdensarven i Indien
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Indien
Monumenter
Verdens syv nye underværker
Agra
Marmor
Guano

Guano er et låneord  (fra spansk guano, fra quechua wanu 'møg, gødning'). Guano var oprindeligt betegnelsen for fugleekskrementer og flagermusekskrementer, indtørret og ophobet på naturlig måde. Navnet blev først brugt om den fuglegødning, der var aflejret langs Sydamerikas vestkyst. Gødningen, som fandtes i metertykke lag på tørre øer ud for kysten, blev brudt og sejlet til Nordamerika og Europa, hvor den blev forhandlet under navnet "chilesalpeter" eller "perusalpeter".

Senere er guano blevet en fællesbetegnelse for alle slags fuglegødning, herunder også de store mængder gødning fra de industrialiserede kyllingefarme.

Oprindeligt var det inkaerne, der indsamlede guano fra øerne langs med Perus 2.500 km lange kyst til gødning. De vogtede årvågent denne resurse; der var dødsstraf for at forstyrre fuglene eller øerne, hvor de opholdt sig. Den dag i dag håndhæver den peruanske stat streng kontrol med fugleøerne, der regnes som nationale værneområder. Fuglene spiser store mængder olieholdig ansjos, hvad der gør deres afføring særlig værdifuld. Og da det aldrig regner langs med Perus ørkenkyst, hober guanoen sig op. Den indsamles nærmest på samme måde som for hundredvis af år siden. Et sjak arbejdere skraber den op, sorterer den og lægger den i poser. Landbrugsministeriet udvælger årligt omkring 400 mand, der får arbejde i otte måneder som guanosamlere. Mere end 60 % vender tilbage år efter år, og mange af dem er beslægtet. Hvert år begrænses indsamlingen til 2-3 øer, udvalgt efter en omhyggelig vurdering af biologer, for at undgå at forstyrre fugle, der er ved at bygge rede. Målet for indsamlingen er 20.000 tons guano. I juni 2018 var arbejderne halvvejs i årets indhøstning.

Arbejdet er yderst krævende. Der bruges hakke, spade og fejekost for at få guanoen løs; nogle steder ligger den i metertykke lag. Motoriserede hjælpemidler kan ikke benyttes, da terrænet er for brat og glat. Dertil ønsker man ikke at skræmme fuglene væk. Lønnen er omkring 6.000 kroner om måneden, mere end det dobbelte af en gennemsnitsløn i land. Derfor rekrutteres der især arbejdskraft fra den fattige delstat Cajamarca. Det meste af guanoen sælges lokalt i Peru, og subsidieres for at hjælpe de fattige. Omkring en fjerdedel sælges til markedspris i Peru eller til udlandet.

Noter 

Økologi
Gødning
Afføring
Jenufa

Jenufa (Jenůfa , Její pastorkyňa, "Hendes steddatter" på tjekkisk) er en opera i tre akter af 
Leoš Janácek, der også har skrevet den tjekkiske libretto baseret på skuespillet Její pastorkyňa af Gabriela Preissová.

Operaen er komponeret mellem 1896 og 1902 og havde premiere på nationalteatret i Brno den 21. januar 1904. 

Operaen handler om en kvinde, der får et barn uden for ægteskab.

Referencer 

Operaer på tjekkisk
Drapa

Drapa er et oldislandsk hyldestdigt stilet til en stormand, konge eller gud.

Se også 
 Ríma

Islands historie
Poesi
Grif

En grif er et fabeldyr med krop som en løve og hoved, hals og vinger som en ørn. Dens navn menes at stamme fra det oldsemitiske ord krb (= kerub), der blev lånt ind i græsk i formen gryps eller grypos som betegnelse for de griffer, der dukkede op i græsk kunst på 600-tallet f.Kr. Latin overtog ordet i formen gryphus. Fra tysk Greif kom ordet ind i dansk i formene "grib" og "grif". 

Der findes 3 slags griffe:

1. Løvegriffen – den har løveforkrop og hoved, vinger og bagkrop som en ørns. Denne grif tog specielt perserne til sig.

2. Slangegriffen – den har løvekrop (dog ofte skællet) og løveforben, men har for det meste fuglebagben. Dens hoved er en hornet slanges og sidder på en stærkt slynget hals. Som hale kan den have endnu en slange (ligesom Kerberos, den trehovedede hund der bevogter Hades' porte); desuden har den ofte vinger.

3. Fuglegriffen – med forkrop som en ørn og bagkrop som en løve (tit har den dog også ører som en kat). Dette er den type grif, man ser i europæisk tradition. Som type er den urgammel og forekommer fx på en 5.000 år gammel seglsten fra Susa i det vestlige Iran. 

Griffen er et af de mest kendte fabeldyr i verden og et af de ældste (den har været kendt i over 6000 år).
Griffen bevogter typisk skatte og hellige steder. Den holder sig til øde steder, som fx ørkner. De gamle ægyptere kendte godt til griffen og betragtede den som et virkeligt dyr.

I Dantes værk Den Guddommelige Komedie møder digteren sin ungdomskærlighed Beatrice i en triumfvogn (symboliserende kirken) trukket af Kristus, der her har antaget skikkelse af en grif.  Kevin Chippendale så angiveligt en grif flyvende over sig på Braemar Road i Brentford (en forstad ved floden Themsen i det vestlige London) så sent som i 1984. 

Griffe anvendes flere steder i logoer og våbenskjolde, blandt andet i Bornholms Regionskommunes våbenskjold (der er overgået fra Bornholms Amt ved den bornholmske kommunesammenlægning), i Skåne läns våbenskjold (Skånegriffen) og (inspireret fra Skåne) i lastbilfabrikken Scanias logo. Scania og Saab har haft samme ejer, hvorved griffen også ses på mange årgange fra Saab. Enkelte Scania og Saab-modeller har begge bilmærker skrevet i mønsteret rundt om griffen.

Flere tror at logoet på Peugeot-biler er en grif, men ifølge Peugeot selv er der her tale om en ægte løve.

Griffen har en nær slægtning der ligner den meget: Hippogriffen.

Henvisninger 

Overnaturlige væsner
Ingeniørvidenskab

Ingeniørvidenskab dækker områderne planlægning og styring af matematik, videnskab, økonomi, produktion, proces og produkter. Udøvere af ingeniørvidenskab kaldes ingeniører.

Områder for ingeniørfag 
Områderne er listet alfabetisk.

 Akustik
 Biokemi
 Biomedicinsk teknologi
 Bioteknologi
 Bygningsdesign
 Byggeledelse
 Bygningskonstruktion
 Computerteknologi
 Elektroteknik, Elektronik
 Energiteknologi
 Genetisk teknologi
 Geoteknik
 Hjerneingeniørvidenskab
 Informationsteknologi
 Kemiteknik
 Kommunikationsteknologi
 Landbrugsteknik
 Luftfartsteknik
 Maskinteknik
 Materialeteknologi
 Medikoteknik
 Miljøteknik
 Måleteknik
 Nanoteknologi
 Olie- og gasteknologi
 Plastteknologi
 Produktionsteknik
 Radioteknologi
 Rumfartsteknik
 Skibsteknik
 Softwareteknologi
 Søfartsteknik
 Telekommunikationsteknologi
 Transportteknik

Ingeniørvidenskabsrelaterede emner 
Emnerne er liste alfabetisk.
 Computer aided design (cad)
 Computer aided manufacturing (cam)
 Elektromagnetisme
 Etik
 Ingeniørgeologi
 Ingeniørøkonomi
 Kvalitet

 Model (fysik)
 Model (matematik)
 Omkostning
 Pålidelighed
 Reverse engineering
 SI-enhed
 Termodynamik

Eksterne henvisninger 
 Uppfinningarnas bok publiceret af Projekt Runeberg.

 
Videregående uddannelser i Danmark
Rejse

At rejse er at foretage en tur med én eller flere overnatninger til ét eller flere rejsemål. Begrebet turisme, der er tæt knyttet til en lang række rejseaktiviteter, er defineret som en tur eller rejse samt en hjemrejse tilbage til startpunktet.

Der findes mange forskellige typer eller kategorier af rejser, som ofte overlapper hinanden rent betydningsmæssigt, ligesom ordet rejser findes i en lang række sammensætninger. Der findes eksempelvis ferierejser, charterrejser, pakkerejser, individuelle rejser, skræddersyede rejser, grupperejser, tjenesterejser, oplevelsesrejser, togrejser, flyrejser, turcykling, rygsækrejser, trekkingrejser, fiskerejser, rundrejser (til flere rejsemål), skibsrejser eller krydstogter. Der kan være mange forskellige formål med rejser, så som badeferie og turisme. I dag anses det at sejle som den sikreste måde at rejse ifølge statistikker.
"At rejse er at leve," lyder det kendte citat fra H.C. Andersen. I Danmark findes mindst to kendte klubber for rejsende, De Berejstes Klub og Eventyrernes Klub.

Se også 
 Rumrejse
 Verdens lande
 Transport
 Turisme
 Turcykling

Ekstern henvisning 

 Udenrigsministeriet om rejseplanlægning mv.
 Lov om en rejsegarantifond
 Lov om pakkerejser

 
Ferie
Turisme
Rundrejse

En rundrejse er en rejse med to eller flere rejsemål, hvor rejsemålene ofte er forskudt, så de ikke kan nås ved gennemrejse.

Eksempel 
 En rejse fra København til rejsemålene Kalundborg og Skælskør vil kaldes en rundrejse.
 En rejse fra København til rejsemålene Roskilde og Kalundborg vil typisk ikke kaldes rundrejse, da Roskilde ligger på vejen til eller fra Kalundborg.

Rejser
Folkeslag

Et folkeslag er en gruppe af mennesker, der er knyttet sammen af fælles historie, sprog, kultur og evt. religion. Det er synonymt med ordene folk og nation i samme betydning (idet disse ord også rummer andre betydninger). Ordet bruges bl.a. i forbindelse med historiske eller etnografiske beskrivelser af et bestemt område. I Ordbog over det danske Sprog (bind 5 fra 1923) anføres det, at ordet betyder nation, men især bruges om "en uciviliseret eller fjern" sådan.

Kilder
Talesprog

Talesprog er et sprog som udtrykkes mundtligt, hvor lyde repræsenterer ord eller meninger. Talesprog ses ofte som modsætningen til skriftsprog.

Talesprog kendetegnes bl.a. ved gentagelser, gruppesprog, slang og dialekt. Desuden indeholder talesprog ofte ufuldendte sætninger.

Beskrivelse 

Talesprog er det talte sprog. Dette kan dog også inddeles i en række underkategorier, som eksempelvis dialekt eller sociolekt. Talesproget adskiller sig fra det skriftlige sprog ved at være langt mere uformelt. Et godt eksempel på talesprog kan være en samtale i bussen. Dette er ikke formelt, og man har for det meste ikke nogen dagsorden, man skal følge. Tit fungerer talesprog heller ikke, hvis det er nedskrevet på skrift, da det opstår spontant. Inden for det talte sprog finder man også begrebet ”mundtlig fremstilling”. Dette kan både være formelt og uformelt, men bruges ofte i mere formelle former, såsom politiske debatter, eller mundtlige eksaminer.

Kendetegn og varianter 
Talesprogets uformelle facon kommer til udtryk ved en høj grad af fyldord, og der bliver også brugt en del slang. Slangudtryk kan ofte hænge sammen med omgivelserne, hvilket både kan være socialt og geografisk.

Dialekt henviser til ens geografiske oprindelse indenfor samme land. F.eks. snakker både fynboer og københavnere dansk, men der er stor forskel på, hvordan sproget bliver anvendt.

Sociolekt henviser både til ens etniske, og sociale baggrund, og anvendelsen af sociolekt kan ske i bestemte sammenhænge. Dette er fordi at brug af sociolekt hænger sammen med ens identitet.

Sprog der kendetegner en bestemt alder eller generation kaldes kronolekt.

Talesprog og identitet 

Ens identitet er tæt forbundet med talesproget. Det er det primære sprog i vores udvikling. Med talesproget kan vi vise, hvem vi er. Vi kan f.eks. genkende en persons stemme i telefonen, fordi vi lærer at afkode stemmekvaliteter. Vi genkender hurtigt personer, fordi vi har hørt den bestemte stemme før. Et andet kendetegn ved talesproget er, at det i sig selv rummer stemninger, følelser, holdninger – uden at disse skal udtales direkte.

Se også 
 Tegnsprog
 Kropssprog
 Billedsprog
 Programmeringssprog

References 

Sprog
Tale
Tegnsprog

Tegnsprog er en gruppe sprog, som udtrykkes visuelt med bevægelser, gestik og mimik m.m., og som især døve benytter sig af til at kommunikere såvel med andre døve som med hørende medborgere. Tegnsprog er en type modalitet for sprog, i modsætning til talesprog, som udtrykkes ved hjælp af lyd, og skriftsprog, som udtrykkes ved hjælp af skrift.

Et tegnsprogs grammatik er forskellig fra det talesprog, der evt. tales i samme område. Tegnsprog er ikke ét internationalt sprog i modsætning til Esperanto og Volapük og er ikke et "opfundet" kunstsprog, men mange sprog, som er udviklet gennem årtusinder over hele verden. Platon beskriver fx tegnsprog i det antikke Grækenland. Ikke alle lande har lovpligtig undervisning af døve, og der findes derfor mange lande, hvor det lokale tegnsprog kan variere meget fra region til region, og hvor der ikke findes et "rigsmål".

Det er ikke helt klart hvor mange tegnsprog, der findes; men 2013-udgaven af Ethnologue nævner 137 tegnsprog.

Se også 

 Billedsprog
 Kropssprog
 Mundaflæsning
 Skriftsprog
 Talesprog

Eksterne henvisninger 

 Dansktegnsprog.dk (fra Afdeling for Dansk Tegnsprog under Dansk Sprognævn)
 Verdens Tegnsprog /

Noter
Kropssprog

Kropssprog er en form for ordløs (non-verbal) kommunikation og består af sammensætningen af kropsholdning, ansigtsudtryk, øjenbevægelser og gestus. Kropssproget fortolkes ofte ubevidst. Ordet "kropssprog" blev opfundet af den australske sælger, forfatter og marketingsekspert Allan Pease i begyndelsen af 1970'erne.
Kropssprog er altså en del af det  sprog, der mere eller mindre bevidst udtrykkes med vores krop og ansigtsudtryk. Kropssproget udtrykker vore indre tanker, og hvad vi synes om vores omgivelser og de mennesker, vi er sammen med.

Psykologen Albert Mehrabian fandt ved forsøg ud af, at kropssproget og den nonverbale kommunikation har den største betydning for, hvordan vi opfatter andre. Han er kendt for 7-38-55 reglen: vores opfattelse af andre og troværdigheden af det, de siger, afgøres af deres ord (7%),  betoning (38%) og kropssprog (55%). "Reglen" er en af de mest misforståede inden for socialpsykologien. Den baseres på nogle mindre forsøg først i 1970'erne, hvor deltagerne skulle give udtryk for, hvor megen vægt de lagde på enkelte dele i forbindelse med inkongruente ytringer. Dvs. om deltagerne stolede mest på ord, tone eller ansigtsudtryk, når en person f. eks sagde: "Der er ikke noget problem" og så kigger væk. 

Det er således fejlagtigt at forstå kommunikation som 93% nonverbal. Det var ikke, hvad Mehrabians forsøg konkluderede

Det var zoologen Desmond Morris, der skabte interessen for non-verbal kommunikation og kropssprog uden for forskerkredse med sin bog "The Naked Ape".

Se også 
 Adfærd
 Babytegnsprog
 Talesprog
 Skriftsprog
 Tegnsprog
 Programmeringssprog
 Billedsprog

Ekstern henvisning 

 Kropssprog kan gøre dig bedre til dit job. Videnskab.dk

Noter 

Kommunikation
 
Socialpsykologi
Geofysik

Geofysik er den videnskab, der beskæftiger sig med jordens, havets og atmosfærens fysiske forhold. 

Geofysik anvendes til kortlægning af undergrunden her på Jorden, men også andre steder i solsystemet; f.eks. er det muligt at studere Solens indre via de rødforskydninger, som opstår i sollyset, når der er "jord"skælv på Solen – denne disciplin kaldes for helioseismik og er en sidegren af seismikken, som er en af de store geofysiske discipliner. 

Seismik er en geofysisk metode, hvor undergrunden kan kortlægges via udbredelsen af lydbølger. Seismik anvendes bl.a. til at finde olie i undergrunden og til at kortlægge jordens indre. Det er ved hjælp af seismiske målinger, at man har fundet ud af, at jordens ydre kerne er flydende.

Herudover findes en lang række af andre geofysiske metoder. Blandt andet de elektriske og elektromagnetiske metoder, hvor man enten sætter strøm direkte til jorden eller påtrykker jorden et magnetfelt. Responset fra jorden fortæller os noget om jordens fysiske egenskaber, og man kan herud fra lave en geologisk tolkning af de fysiske resultater. De elektriske og elektromagnetiske metoder anvendes i Danmark primært til råstofkortlægning samt indenfor miljøgeofysikken til kortlægning af grundvandsmagasiner og deres sårbarhed (sårbarhedskortlægning), forurenede områder m.v.

Eksterne henvisninger 
 http://www.ramboll.dk/services/infrastructure%20and%20transport/geotechnics%20geophysics%20and%20rock%20engineering

Videregående uddannelser i Danmark
Billedsprog

Først og fremmest benyttes betegnelsen billedsprog om sprog i overført betydning, herunder metaforer. 

Det er billedsprog, når man beskriver noget via sammenligninger, for eksempel stærk som en bjørn eller smuk som et stjerneskud. Her tydeliggør ordet 'som', at der er tale om en sammenligning. 'Stærk' forstås på realplan (findes i virkeligheden), mens 'bjørn' er på billedplan (der er ikke nogen konkret bjørn). Det er praktisk at skelne mellem realplan og billedplan, når man prøver at forstå billedsprog. Nogle gange kan man se en betydning i det billedplan, som metaforen trækker på.

En metafor kan beskrives som en sammenligning uden de ord, der markerer sammenligningen: Min mor er min livline, eller Du er sukkeret i min kaffe. I de to eksempler er 'som' udeladt, og det får billedsproget til at stå stærkere, men det kan også være sværere at forstå, når realplanet er udeladt: så man selv skal regne ud, hvad det er for kvaliteter ved livliner og sukker, der sigtes til.

Personifikation er, når et abstrakt begreb tager en menneskelig form, for eksempel når døden banker på døren eller lykken smiler til én.

Besjæling er, når konkrete 'døde' ting levendegøres, for eksempel når legetøj og grantræer taler og har følelser i H.C. Andersens eventyr.

Inden for skønlitteraturen er billedsprog næsten en disciplin for sig. I digte, romaner og noveller bruges billedsprog til at øge det kunstneriske udtryk. Også i taler og sportsjournalistik støder man tit på billedsprog. Her bruger man overvejende unikke metaforer, som afspejler forfatterens sproglige talent, mens vi i dagligsproget oftest benytter faste metaforer - mange gange uden at tænke over det.
 
Vi bruger konstant billedsprog, når vi udtrykker os, fordi billedsprog kan formidle en følelse klart eller forklæde noget tabubelagt på en humoristisk eller elegant måde, så vi slipper for at sige de grimme og tabubelagte ord. Men denne kreative, slangagtige brug af billedsprog kan være meget forvirrende for ikke-indfødte sprogbrugere, som ikke ved, hvad det vil sige at 'slå en streg' eller 'have russere i lysthuset'. 
Selvom billedsprog kan bruges til at udtrykke noget meget præcist, kan det også have den modsatte effekt: Hvis man f.eks. siger om en mand, der er småskør, at han er lidt til en side, vil en sprogbruger, der ikke kender udtrykket, måske forstå udtrykket således, at manden er homoseksuel. Derfor må man som sprogbruger overveje, om det er hensigtsmæssigt at benytte en omskrivning - billedsprog - i stedet for at sige tingene rent ud.

Andre former for billedsprog er symbol, metonymi, synæstesi, ironi, litote og hyperbel og allegori.

Betegnelsen billedsprog benyttes også i andre betydninger inden for kunstarter som maleri, tegning, fotografi og film.

Se også 
 Idiom
 Kropssprog
 Programmeringssprog
 Skriftsprog
 Talesprog
 Tegnsprog

Kunst
Organisk kemi

Organisk kemi er den gren af kemi der beskæftiger sig med molekyler der indeholder kulstof (carbon), såkaldte organiske forbindelser. Denne gren af kemien kaldes organisk, fordi man tidligere troede, at de organiske stoffer kun kunne dannes af levende organismer og ikke syntetisk i et laboratorium.

Når der kan dannes så mange forskellige kemiske forbindelser med kulstof, skyldes det, at kulstofatomer kan danne op til fire stabile bindinger både med andre kulstofatomer og med andre grundstoffer som f.eks. oxygen, nitrogen, fosfor og brint. Det betyder, at der kan dannes millioner af molekyler med lange kæder og ringe af kulstofatomer og disse grundstoffer. Eksempler:

Kulstof kan danne flere typer af kovalente bindinger. Det er enkelt-, dobbelt- og tripelbindinger og den slags bindinger der findes i aromatiske ringe. For at kunne klassificere alle disse forbindelser er der lavet en systematisk navngivning under organisationen IUPAC. De systematiske navne kan hurtigt blive uoverskuelige, specielt for store molekyler og molekyler der indeholder mange forskellige funktionelle grupper, og suppleres typisk af en tegning som de viste. De viste er dog meget primitive og organiske forbindelser tegnes oftes som stregtegninger hvor der sidde et kulstofatom i hvert knæk på stregen:

De to grene af organisk kemi 
Organisk kemi inddeles i to forskellige grene alt efter hvordan kulstofskelettet er opbygget:
 Alifatisk organisk kemi omhandler forbindelser der ikke indeholder benzenringe
 Aromatisk organisk kemi omhandler forbindelser der indeholder benzenringe og benzen-lignende ringe

Organiske stofklasser 
 Alifatiske kulbrinter, alkan, alken, alkyn
 Aromatiske kulbrinter, benzen
 Carboxylsyre (fedtsyre 
 Ester
 Aminosyre, amid
 Carbonylgruppe, aldehyd, keton 
 Alkohol, phenol
 Æter
 Amin

Se også 

 Nukleinsyrer DNA og RNA
 Lipid, fedtstof
 Carbonhydrat, sukker, saccharid, polysakkarid
 Protein
 Kunststof, plastic

Eksterne henvisninger 

 Webportal Organisk kemi
Gul

Gul er en farve. Navnet er afledt af grundstoffet guld. Gul er en af de tre grundfarver i subtraktive farvesystemer. I æstetik betragtes gul, som en af de varme farver.

Symbolik 

Solen og dermed lyset symboliseres ved gult. Guld er gult, og guld betragtes som det mest ædle metal, hvormed gul også står for rigdom og pragt, herlighed og hellighed. Den er storsindets, gavmildhedens, intellektets, intuitionens og anelsens farve.

Gul blev i oldtiden tilknyttet galden, der blev forbundet med det koleriske temperament. Farven står for jalousi og utroskab, misundelse (gul af misundelse), falskhed og forræderi. Det er de visnende blades farve og symboliserer derved modenheden. Bedragere og falske vidner skulle i gamle dage som straf bære gule hatte. Svovlgul er vredens og djævelens farve.

Gult kan symbolisere evigheden og forklarelsen.

Det var prostitutionens farve og også et udtryk for homoseksualitet. Ordet 'yellow' (engelsk for gul) er i angelsaksiske lande ensbetydende med fejhed, formentlig stammende fra kyllingers gule farve og talemåden ”Being a chicken (“at være en kylling”) om fejhed.

I Kina var gul den fornemste af alle farver og var i perioder forbeholdt kejseren. Den forbandtes i østens med yang og står for universets centrum. I mayakulturen var gul symbol for verdenshjørnet syd. I islam er den symbol for visdom. Og zuni-indianerne forbandt gul med luften.

I alkymien henviser gul (cintrinitas) til det trin, hvor materien forvandler sig i retning af de vises sten. Solguden Apollons farve er gul, ligeså er gul pavens farve (sammen med hvid). Stjernetegnet tvillingernes farve er gul.

I kristendommen symboliserer gult det evige lys, Guds herlighed og magt. Den står for guddommelighed, visdom og kongelighed.

Judas blev i kunsten afbildet med gul kappe, ligeledes blev jødedommen symboliseret ved den gule farve. Kirken bestemte i 1215, at jøder skulle bære gult mærke på deres dragt. Af Israels tolv stammer symboliseres gult af Simeon.

Solar plexus-chakraet er gult, det står for det emotionelle, de jeg-orienterede følelser.

Eksterne henvisninger 

Farver
Lilla

Lilla er farvetoner mellem rød og blå, og omfatter blandt andet indigo og violet.

Hvad er lilla 

Lilla er en sekundær farve og komplementærfarve til primærfarven gul. Komplementærfarver fremhæver hinanden, og er hinandens modsætninger. Ønsker man at fremhæve en lilla nuance i et maleri, sammensætning af tøj eller andre situationer, bruges gul til dette. Lilla konstrueres af primærfarverne rød og blå. Forskellige nuancer af lilla fås ved at variere forholdet mellem den røde og den blå og hvid for at få den perfekte lilla farve.

Lilla kan både være en varm og kold farve, afhængig af hvilke andre farver den sættes sammen med. Dog regnes den for det meste for en kold farve. 

Visse farver er mere dominerende andre. For eksempel er lilla en mindre dominerende farve, og der behøves mere lilla for at skabe balance i for eksempel et maleri.

Lilla vs. Violet 
Violet og lilla misforstås tit af mange, som at være den samme farve. Det er de ikke. Violet er en spektralfarve, altså en naturlig farve, der har sin egen bølgelængde, nemlig 380-440 nm. Violet kan af nogle ses i en regnbue. Lilla er derimod ikke en spektralfarve. I et spektrum optaget i et laboratorium kan man se den lilla farve. Man bruger en ”modsat” spalte og lader lyset løbe igennem et prisme derefter. Man kan se den lilla farve, fordi det spektrum man nu kan se, er komplementærfarver til det naturlige spektrum. Det er altså et komplementærspektrum. Lilla ses som komplementær til gul, som findes i det naturlige spektrum. Blå er komplementær til orange, ligesom rød er det til grøn. 

Men farver som lilla og grålilla eksisterer ikke som spektralfarver. Lilla er en farveblanding kombineret af røde og blå bølgelænger, altså ikke én. Når øjet ser en lilla farve, ser det blåt og rødt. Men fordi det blå og røde lys observeres og sendes videre til hjernen som en enkelt information, registrerer hjernen lyset som en farve; lilla.

Lillas symbolik 

Lilla har mange forskellige symbolske betydninger, afhængig af hvilket land man befinder sig i, eller hvilken religion man har osv.
Nogle af de mest brugte er disse:
 Royalitet.
 Luksus.
 Helbred.
 Sofistikerethed.
 Feminisme og romantik.
 I kirken er lilla farve for advent og faste.
 I Kina er lilla sorgens farve.
 I Thailand er lilla klæder båret af enker, der stadig er i sorg.
 Lilla klæder kan være en symbol på autoritet og status.
 Lilla i et barneværelse siges at stimulere og udvikle barnets fantasi.
 Men da lilla ikke er en naturlig farve; kan den også virke kunstig. For eksempel bryder mange sig ikke om at spise lilla mad, da det ikke er særlig appetitvækkende, netop fordi den ikke er naturlig hos spiselige ting.

Se også 
Violet (symbolik)

Farver
Blå

Blå er en farve. Blå er himlens og havets farve. På det optiske spektrum, ligger blå mellem violet og grøn.

Symbolik 
Den blå farve er i mange kulturer knyttet til guder og det guddommelige og er symbolet på Guds sandhed og evighed. I den vestlige kultur er blåt Jomfru Marias farve efter hendes blå kappe.

De egyptiske guder og konger bar ofte blåt skæg og paryk, og både i Egypten og Mexico var det farven, der forbandt guderne og det guddommelige. I Egypten tilknyttet himmelguden Amûn.

Blå var også farven på Odins kappe samt farven for de oldindiske guder Vishnu og Krishna.

I Kina symboliserer blåt retningen øst. I Europa er romantikkens blå blomst lig med tankeflugt.

Blåt anvendes af og til liturgisk i stedet for violet.

I astrologien er stjernetegnet Tyrens farve lyseblå, Skorpionens blå, Skyttens kongeblå og Vandmandens mørkeblå.

Blå er farven for kærlighed og spiritualitet. Det er troskabens og det hemmelighedsfuldes farve. Også farven for fjernhed (de blå bjerge) og udlængsel. Det er tænkningens farve.

Hals-chakraets farve er blå, der i sit positive aspekt kan symbolisere højere bevidsthed, healingsenergi, i sit neutrale aspekt tænkningen og i det negative fortrængningen. Står for udtryk, kommunikation, kreativitet og spiritualitet.

Anvendelse 
 Fra starten på international motorsport og indtil 1960'erne blev blå anvendt som international racingfarve på franske biler.

Kilder 

Farver
Applet

En applet er i it-sprogbrug en betegnelse for en lille applikation, oftest et program der automatisk hentes og udføres i en webbrowser, men hvis programkode er adskilt fra websidens øvrige indhold (i modsætning til et script der udgør en del af teksten i websiden).

Kilde 
Terminologiudvalget

Javaprogrammering
Softwareapplikation

Et applikationsprogram, softwareapplikation, applikation eller blot app er i computer-/datalogi-terminologi et computerprogram, der tjener et brugerformål, modsat systemprogrammer. 

Eksempler på applikationer fordelt på brugergrupper:
 Applikationer primært til kontor- og hjemmebrug:
 Tekstbehandlingsprogrammer. De mest gængse er Microsoft Word, Open/LibreOffice, Google Docs eller Apple Pages.
 Webbrowsere
 Elektronisk post (e-mail)
 Regneark
 Regnskabsprogrammer
 Tegneprogrammer
 Præsentationsprogrammer
 Multimedia; f.eks. til afspilning af musik og visning af videoer
 bankernes kontoføringssystemer
 Kontorpakker. De mest gængse er Microsoft Office, Google Drev, LibreOffice og Apple iWorks.
 Applikationer primært til webdesignere og webudviklere:
 Internet relaterede applikationer.
 Applikationer primært til programmører/programmeringsanvendelser:
 Teksteditorer
 Programmering; f.eks. oversættere (eng. compilers) til Java eller C

Kilder 
 Terminologiudvalget

Se også
 Computerprogram
 Killer app
 Mobilapplikation
 Forinstallerede programmer
 Batchprogram
Vogn

En vogn er et køretøj der trækkes af en ekstern trækkraft, f.eks. menneske, hest eller bil. Ved vogne der er større end trækvogne skelnes der mellem vogne og kærrer. En vogn har et eller flere styrende hjul, mens en kærres hjul er faste i forhold til vognens retning.

Oprindelig er vogne ikke selvdrevne, men trækkes af et menneske, dyr eller motoriseret køretøj.

Sporvogne og lastvogne er dog undtagelser i praksis, men de første blev dog trukket af heste.

Eksempler på vogne 
 Hestevogn
 Gummivogn
 Sporvogn
 Togvogn
 Kærre
 Lastvogn
 Varevogn
 Campingvogn
 Barnevogn
 Indkøbsvogn

Se også 
 Befordringsmiddel
 Transport
 Trillebør
 Vogn (Hjørring Kommune)
Køretøj

Et køretøj er et befordringsmiddel med hjul eller bælter til brug på land.

Køretøj drevet ved egen kraft kaldes for et motoriseret køretøj.

Eksempler på menneskedrevne køretøjer 
 Cykel
 Løbehjul
 Rickshaw
 Rulleskøjter
 Skateboard
 Trillebør
 Dræsine
 Kørestol
 Tog
 Tandem

Eksempler på dyredrevne køretøjer 
 Buggy
 Diligence
 Hestevogn
 Quadriga (firspand)

Se også
Trægrænse

Trægrænsen er dér, hvor skoven afløses af tundra, fordi træerne kræver ca. en måned med en gennemsnitstemperatur over 10 °C for at kunne vokse og sætte frugt en gang imellem. 

Trægrænsen danner grænse imellem den boreale klimazone (med nåletræer) og den arktiske/alpine klimazone med kun dværgbuske og urter. 

Det er sjældent, at man kan se den virkelige trægrænse på en bjergside, selv om træerne forsvinder i en bestemt højde, da det ofte er jordbunden, der bliver for ringe, og den udtørrende blæst der bliver for slem over en vis højde. Træerne skal havde en vis mængde nedbør for at kunne overleve de græssende dyrs nedbidning. Ellers afløses skoven af steppe eller prærie eller af savanne i den tropiske klimazone. I fortiden, da der fandtes mammutter og andre store dyr, var trægrænsen nok mindre tydelig end i dag, og den arktiske klimazone var mere præget af græs end af dværgbuske.

Når trægrænsen af og til er meget utydelig, kan det også skyldes, at forskelle i lokalklimaet kan betyde en fremskydning eller en tilbagetrækning af grænsen. Eksempelvis er havnærhed og sydhæld noget, der begunstiger trævækst, sådan at trægrænsen skydes mod nord, hvor disse faktorer gør sig gældende. Konkret har det vist sig, at lokalklimaet på de sydvendte skråninger af fjordene i det sydvestlige Grønland giver mulighed for trævækst, og man har med held etableret skov et par steder.

Træer
Bjerge
Deceleration

Deceleration er negativ ændring af hastighed, hvilket er er det samme som negativ acceleration.

Deceleration benytter den afledte SI-enhed for acceleration og måles i m/s² (negative værdier).

I fysikkens verden snakker man nødigt om deceleration, da deceleration er den negative acceleration (fx hvis decelerationen er 4 m/s² er accelerationen -4 m/s²). Dette skaber hurtig forvirring, og derfor har man ved konvention besluttet ikke at bruge ordet deceleration, men i stedet bruge negative accelerationer, siden formlerne brugt i fysikken også automatisk giver negative accelerationer for decelererende objekter.

Se også 
 Acceleration

Fysik
Klassisk mekanik
Hastighed

Hastighed er inden for fysik en vektor-størrelse, som beskriver, hvor langt og i hvilken retning, et legeme flytter sig pr. tid. Størrelsen (længden) af denne vektor er en skalar, som kaldes for fart.

Bemærk at når der ikke er tale om fysikfagsprog, bruges ordet hastighed almindeligvis om begrebet fart i fysikkens sprog. Denne artikel dækker fysikkens brug af ordet hastighed.

Bevægelse langs en ret linje
Hvis legemet bevæger sig langs en ret linje findes gennemsnitshastigheden som 

Her er  ændringen i sted og  ændring i tid, begge dele regnet med fortegn. Dimensionen for hastighedsvektorens størrelse er længde divideret med tid, så SI-enheden for hastighedens størrelse er m/s (meter pr. sekund).

Generelt gælder det, at hastigheden er den tidsafledte af stedvektoren. 

Her er  hastigheden,  stedet (eller positionen) og  er tiden. Hvis man tegner positionen som funktion af tiden er øjeblikshastigheden hældningen på tangenten til kurven. 

Hastigheden kan også bestemmes ud fra accelerationen idet

Konstant accelereret bevægelse
For en konstant accelereret bevægelse fås hastigheden ved at integrere den konstante acceleration . Med hastigheden  til tiden  får man at

Generelt
Hastigheden er en vektor, så helt generelt gælder det at 

Her er  hastighedsvektoren og  stedvektoren for vores legeme i bevægelse.

Enheder
Hastighed og fart måles med brug af de grundlæggende SI-enheder med enheden m/s (meter pr. sekund).

For fart benyttes i vejtrafik angivelsen km/t (kilometer i timen) eller, især i USA og Storbritannien, mph (miles per hour), og i søfart knob.

Hastighedsaddition for relativistiske hastigheder
Hvis to hastigheder skal lægges sammen, gøres det ikke bare ved at finde summen af de to hastigheder. Dette gøres med en bestemt formel, der siger følgende: 

v1 og v2 er de to hastigheder og c er lysets hastighed, 299792458 m/s eller 1079252848,8 km/t.

Denne eksakte formel betyder ikke så meget, når hastighederne er små, men hvis to objekter flyver mod hinanden med lysets hastighed, vil de også kun nærme hinanden med lysets hastighed. Dette sker da nævneren vil være 2 og tælleren dobbelt lysets hastighed.
Formlen gælder også, hvis man står på en bil og kaster en bold fremad. Både bilens fart og den fart, bolden kastes med, skal igennem denne formel, summen er ikke nok.

Se også

Referencer 

Kinematik
Klassisk mekanik
Bevægelse (fysik)
Julemærke (frimærke)

Julemærke er et klæbemærke, som man kan påklistre sine postforsendelser i forbindelse med juleposten. I Danmark udgives der årligt et nye julemærke af Julemærkefonden. Overskuddet fra salget af julemærker bruges til at drive fem julemærkehjem, som tager sig af børn med problemer, f.eks. overvægt og mobning. I USA går pengene fra salg af julemærker til bekæmpelse af lungesygdomme.

Det første julemærke i verden var dansk og blev udsendt den 6. december 1904 efter idé af postassistent, senere postmester Einar Holbøll. Det blev oprindeligt opfundet for at samle penge ind til børn med sygdommen tuberkulose.

Det danske julemærke er dog ikke det første mærke udgivet i anledning af julen, et canadisk frimærke fra 1898 nævner ligeledes julen. Dette mærke var dog et regulært frimærke, og således ikke et julemærke.

Historie 
Julemærket var oprindeligt et 2-øres mærke, der fra 1. december til 6. januar forhandledes fra alle postkontorer i Danmark, og som kunne anbringes på postforsendelser i velgørende øjemed. Ideen skyldes den danske postmester Einar Holbøll, der gik ud fra, at et julebrev var af en sådan natur, at det kunne tåle at få en særlig ekstrabetaling pålagt, idet det ikke i sig selv var gyldigt som postfrankering. Tanken førtes første gang ud i livet i julen 1904 og indbragte et nettooverskud på omkring 67.000 kroner og er senere fortsat hver jul med stadigt stigende udbytte.

Salget af julemærker indbragte omkring 1922 allerede omkring 200.000 kr om året, og årenes samlede sum i det mellemliggende år beløb sig til over 2 mio. kroner, hvilket efter datidens forhold var en meget stor sum. Pengene blev anvendte til opførelse af Julemærke-sanatoriet ved Kolding, som blev skænket til Nationalforeningen til Tuberkulosens Bekæmpelse. Julemærke-komitéen drev i 1922 tre rekonvalescenthjem for børn, de såkaldte julemærkehjem, beliggende i Svendborg, Mørkøv og Juelsminde. Desuden havde flere filantropiske foretagender, der var knyttet til børn, fået understøttelse af julemærke-pengene.

Andre lande har optaget ideen. Over Sverige og Norge gik det sin sejrsgang over store dele af verden, lige som overhovedet ideen med velgørenhedsmærker er blevet rigt udnyttet, navnlig under 1. verdenskrig til lindring af den opståede nødstilstand. Som eksempel på, hvilke summer julemærker kunne indbringe, kan nævnes, at i Schweiz indsamlede det 4 à 500.000 franc. om året, og tuberkulose-instituttet i USA indbragte det i 1922 omkring 4 mio. $ om året. I alt havde salg af julemærker i USA givet et udbytte af omkring 19 mio. $ allerede i 1922.

Noter

Litteratur 
 Einar Holbøll: "Julemærket" i: Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, 1922; s. 235
 Jacobsen, Ole Steen: Bogen om julemærkets posthistorie, 2004.

Eksterne henvisninger 

 julemaerket.dk

Værker om julen
Filateli
Danske opfindelser
Julemærkehjem

Julemærkehjem er børneinstitutioner, som finansieres gennem Julemærkefonden via salg af julemærker, afholdelse af julemærkemarcher og private bidrag.

Hjemmene tager sig i korte forløb af få måneders varighed af børn i alderen 7-14 år med problemer som overvægt eller mobning.

Det første julemærkehjem blev oprettet i 1911. De fem nuværende ligger ved Kollund i Sønderjylland (julemærkehjemmet Fjordmark), i Hobro, Skælskør, i Ølsted i Nordsjælland og i Roskilde.

Julemærkehjemmene

Tidligere julemærkehjem 
I 1911 blev Julemærkesanatoriet ved Kolding indviet, men det blev allerede samme år overdraget til Nationalforeningen til Tuberkulosens Bekæmpelse.

I 1912 blev der oprettet 2 julemærkehjem i hhv. Juelsminde og Mørkøv, og i 1914 blev julemærkehjemmet i Svendborg indviet. I 1928 blev der oprettet et hjem i Lindersvold ved Fakse.

I 1957 blev julemærkehjemmet i Juelsminde overdraget til Den Kellerske Anstalt ved Brejning. I 1970 blev julemærkehjemmet i Mørkøv overdraget til Mørkøv kommune. I 1971 blev julemærkehjemmet i Svendborg overdraget til Svendborg kommune, og Lindersvold blev overdraget til børne- og ungdomsforsorgen.

Fjordmark 
Fjordmark er julemærkehjemmet beliggende i Kollund, Kruså ved Flensborg Fjord. Det støtter børn og unge hele året rundt.

Det blev indviet den 24. oktober 1938 for at hjælpe sønderjyske fattige og syge børn. I nyere tid er det og de fire andre julemærkehjem gået over til især at hjælpe overvægtige børn. Fjordmark huser cirka 150 børn om året, som hver er på hjemmet i ti uger.

Hobro 
Julemærkehjemmet i Hobro ligger nær Mariager Fjord og det blev indviet i maj 1939. Det har plads til 48 børn.

Kildemose 
Kildemose er julemærkehjemmet beliggende tæt ved Frederiksværk nær Roskilde Fjord og det blev indviet i 1948. Det har plads til 24 børn.

Skælskør 
Julemærkehjemmet i Skælskør blev indviet den 14. december 1962. Det har plads til 48 børn.

Liljeborg 
Liljeborg  er julemærkehjemmet beliggende tæt ved Roskilde nær Roskilde Fjord. Det åbnede i januar 2018 og det har plads til 24 børn.

Referencer 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Danmark
Institutioner i Danmark
Etableret i 1911
March

March har flere betydninger:

 March (musik) – en musikgenre velegnet til at marchere til.
 March (optog) – et optog af mennesker der går i samme takt.
 March (vandring) – organiserede vandreture.
 March – er det engelske ord for måneden marts.
Sibirisk salamander

Den sibiriske salamander (Salamandrella keyserlingii) udmærker sig ved at kunne tåle nedfrysning til -50 °C.

Den er 80-120mm lang.

Eksterne henvisninger 
 livingunderworld.org: Salamandrella keyserlingii (Dybowski, 1870) Dybowski's Salamander / Siberian Newt (med billede)
  Taxonomicon – Salamandrella keyserlingii

Halepadder
Rør

Rør henviser til forskellige artikler:
Cylinder (geometri) – et rør er en geometrisk form bestående af en lang hul cylinder.
Kloakrør – medie til transport af spildevand, fækalier etc.
Radiorør – cylindrisk- eller pæreformet glaskolbe der indeholder elektronrørets bestanddele.
Rør (militær) – den afslappede position, som en soldat indtager efter at have stået ret.
Spanskrør – plantestængler.
Almindelig Tagrør – et staudegræs, rørsumpens karakterplante.
Vandrør – medie til transport af vand, fx brugsvand eller til varmetransport - fx fjernvarme eller fjernkøling.
Ventilationsrør – rør til transport af frisk luft og "gammel" luft.
Ånderør – åndedrætsorgan hos dyr.

Se også 
Cylinder - flertydig
Flyvende bil

En flyvende bil eller flybil er en bil der kan flyve ved egen kraft. Der er gjort adskillige forsøg gennem tiderne på at lave et sådant fartøj med gode egenskaber både som bil og som flyvemaskine, men det har vist sig svært at kombinere disse egenskaber i én maskine.

Det er lykkedes Terrafugia at lave en flyvende bil med navnet Terrafugia Transition, som blev godkendt af FAA d. 1. juli 2010 som et ultraletfly på dispensation, da den vejer 650kg og grænsen for ultraletfly går ved 600kg.

Terrafugia Transition forventes at blive serieproduceret i 2012.

Flyvende biler er ofte set i science-fiction; Blade Runner, Det femte element, Immortal og Tilbage til fremtiden II.

Kilder/referencer

Se også
 Moller Skycar M400, er et personligt VTOL ('Vertical Take-Off and Landing') luftfartøj
 AeroMobil, en slovakisk prototype på en flyvende bil
 Transport

Eksterne henvisninger

How Flying Cars Will Work 
The CityHawk & TurboHawk flying cars 

Human powered flight 

 
Fremspirende teknologi
År 0

År 0 findes hverken i den gregorianske kalender eller i dens forgænger den julianske kalender. I disse kalendere skifter året fra år 1 f.Kr. til år 1 e. Kr (fra år 1 e.Kr. er årene "Anno Domini" eller "Herrens år" ifølge kristendommen). Der findes dog et år 0 i den astronomiske tidsregning og i ISO 8601, samt i den buddhistiske og hinduistiske kalender.

Udtrykket år 0 bruges gerne om noget, som tager sin begyndelse, eller om noget, som begynder helt forfra efter en udslettelse. Som betegnelse for en række perioder, man løbende tæller, fungerer betegnelsen år 0 imidlertid ikke. Det år, som et menneske lever fra sin fødsel, kalder man netop for det første år. Tilsvarende kalder man det første år i kalenderen for år 1.

Historie 
Før middelalderen blev den romerske tidsregning baseret på året for Roms grundlæggelse, som efter vor moderne tidsregning var 753 f.Kr. I år 525 e.Kr. fastsatte munken Dionysius Exiguus på baggrund af evangeliernes forskellige beretninger Jesu fødsel til 754 år efter Roms grundlæggelse. Dette blev siden til grundlaget for den vestlige tidsregning, og dermed blev Jesu formodede fødsel til år 1.

Årtusindskiftet 
Det blev diskuteret om årtusindskiftet rettelig skulle fejres i år 2000 eller i år 2001. Det kronologisk korrekte ville være at fejre begivenheden i 2001, da år 1 til og med 2000 er to tusinde år, hvorfor det tredje årtusinde begynder i 2001.

Samme diskussion fandt sted ved århundredskiftet i 1900/1901, hvor man de fleste steder holdt sig til den kronologisk korrekte regnemåde og derfor fejrede årsskiftet 1900/1901 som århundredskiftet.

Andre tidsregninger 
Den østlige version af den buddhistiske tidsregning begynder med Buddhas formodede dødsår. I Thailand, Laos og Cambodja regnes dette som år 0, og jubilæumsåret 2500 blev fejret i 1957-58.

I den vestlige buddhistiske tidsregning (i Indien, Sri Lanka og Burma) regnes Buddhas dødsår derimod som år 1, og år 2500 svarer til 1956-57.

I den astronomiske tidsregning bruges år 0 i stedet for den gregorianske kalenders år 1 f.Kr. Dermed er alle årstal før Kristi fødsel forskudt med et år. Til gengæld er det nemmere at beregne tidsrum på almindelig matematisk måde.

I den islamiske tidsregning, "Hidjra", regnes den islamiske profet Muhammeds udvandring fra Mekka til Medina i år 622 (efter vestlig kalender) som begyndelsesåret for den islamiske kalender.

Referencer

Se også 
 Tallet nul

År
Kalendere