alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1872

Konge i Danmark: Christian 9. 1863-1906 

Se også 1872 (tal)

Begivenheder

Januar 
 2. januar – Den 71-årige leder af Mormon-kirken i USA, Brigham Young, blev arresteret og sigtet for bigami. Han havde 25 koner

Marts 
 1. marts – Yellowstone bliver verdens første nationalpark
 8. marts - Danmarks første jernbanefærge, hjuldampfærgen H/F Lillebelt påbegynder fast sejlads over Lillebælt mellem Fredericia og Strib
 16. marts - Finalen i den første fodboldturnering nogensinde spilles, da Wanderers F.C. slår Royal Engineers A.F.C. 1-0 i den den første FA Cup i England

Maj 
 5. maj – Slaget på Fælleden
 22. maj - i rekonstruktionstiden efter den amerikanske borgerkrig underskriver præsident Ulysses S. Grant en generel amnesti, så stort set alle fra Konføderationen igen får deres borgerrettigheder

November 
 9. november - storbrand i Boston brænder størstedelen af byen ned
 12. -14. november – Ved Stormfloden 1872 blev store dele af Lolland og Falster oversvømmet, 80 mennesker omkom og 50 skibe strandede på Sjællands østkyst. Også Jyllands østkyst og de jyske fjorde var hårdt ramt af oversvømmelsen.
30. november - den første internationale fodboldkamp finder sted i Glasgow mellem Skotland og England

Udateret 
 Der indføres jernbanefærger på Lillebælt
 Den franske maler Claude Monet maler et billede: Impression, soleil levant, der giver navn til en ny kunstretning: Impressionismen
 Den nordiske Industri- og Kunstudstilling i København
 Møbelfabrikanten Fritz Hansen A/S bliver grundlagt

Født 
 6. januar – Aleksandr Skrjabin, russisk komponist (Poème de l'extase) og pianist (død 1915).
 15. januar – Ludvig Mylius-Erichsen, dansk Grønlandsforsker, og den ossetiske forfatter Arsen Kotsojev (død 1907).
 27. januar – , britisk forfatter og skakspiller (død 1952).
 17. marts – Hjalmar Madsen, dansk ingeniør og direktør (død 1936).
 17. marts - Angelo Massardo, italiensk ingeniør og advokat (død 1947).
 20. marts – Karin Michaëlis, dansk forfatter (død 1950).
 25. marts - , amerikansk racerkører og læge (død 1955).
 18. maj - Bertrand Russell, britisk filosof, matematiker og modtager af Nobelprisen i litteratur (død 1970).
 4. juli – Calvin Coolidge, amerikansk præsident (død 1933).
 16. juli – Roald Amundsen norsk polarfarer (død 1928).
 27. juli - Jens Olsen, dansk astromekaniker (død 1945)
 3. september – Holger Reenberg, dansk skuespiller (død 1942).
 23. september – Valdemar Rørdam, dansk digter (død 1946).
 12. oktober – Ralph Vaughan Williams, engelsk komponist (død 1958).

Dødsfald 
 2. april – Samuel Morse, opfinderen af morsealfabetet (født 1791).
 17. juni – Mathilde Fibiger, dansk forfatter (født 1830).
 18. juli – Benito Juárez, mexicansk præsident (født 1806).
 2. september – N.F.S. Grundtvig: Dansk forfatter, filosof, historiker, præst og politiker (født 1783).
 18. september – Karl 15. af Sverige, Konge af Sverige og Norge 1859 til sin død (født 1826). 
 31. december – Aleksis Kivi, finsk forfatter (Syv brødre) (født 1834).

Eksterne henvisninger 

72
1871

Konge i Danmark: Christian 9. 1863-1906 

Se også 1871 (tal)

Begivenheder

Januar 
18. januar proklameres det tyske kejserrige (Deutsches Reich) i Versailles

Februar 
 24. februar – Dansk Kvindesamfund stiftes

Marts 
 3. marts - Tyskland afholder det første parlamentsvalg efter rigsgrundlæggelse
 18. marts: Pariserkommunen (opstand)
 29. marts - Dronning Victoria åbner Royal Albert Hall i London

April 
20. april - USA indfører en lov, der giver præsident Grant lov til at indsætte kavaleriet mod Ku Klux Klan

Maj 

 10. maj - Frankrig må overgive sig til Tyskland og Otto von Bismarck i den fransk-tyske krig, og må afstå Alsace og det nordlige Lorraine, samt betale 5 milliarder franc i krigsskadeserstatning

Juli 
 22. juli – Første nummer af Socialisten – senere dagbladet Aktuelt

August 
18. august - det første tog kan køre gennem Alperne, da den sidste hånd lægges på Mont Cenis tunnelen, som forbinder Modena med Bardonnèche

September 

 1. september - Danmarks første levedygtige fagforening, cigarmagerforeningen "Enigheden" af 1/9 1871, grundlægges
30. september - tyske tropper rykker ind i Strasbourg som følge af fredsslutningen mellem Frankrig og Tyskland.

Oktober 
 5. oktober – Stiftende generalforsamling for Den Danske Landmandsbank i Hotel Phoenix, København.
 8. oktober – ved en voldsom brand i Chicago, USA, omkommer 250 mennesker og 95.000 bliver hjemløse
 15. oktober – Den internationale Arbejderforening for Danmark (Senere Socialdemokratiet) stiftes som en underafdeling af Internationale
 Heinrich Schliemann begynder udgravningen af det antikke Troja i Hissarlik

November 
 3. november – Georg Brandes begynder sine forelæsninger ved Kbh.s Universitet som igangsætter det moderne gennembrud.
 10. november – Den britiske opdagelsesrejsende Henry Stanley møder den savnede skotske missionær David Livingstone i Ujiji ved Tanganyikasøen

December 

 24. december - Giuseppe Verdis Aida har premiere i Kairo ved åbningen af Suez-kanalen

Født 
 13. juni – Elna Munch, dansk politiker og kvindesagsforkæmper (død 1945).
 14. juni – Jacob Ellehammer, dansk opfinder og flypioner (død 1946).
 16. juni – Ingeborg Suhr, dansk seminarieforstander (død 1969).
 18. juni – Christen Lyngbo, dansk maler (død 1968).
 22. juli – Ernesto Dalgas, dansk forfatter og filosof.
 13. august - Fielder Jones, amerikansk baseballspiller (død 1934)
 30. august – Sir Ernest Rutherford, engelsk atomfysiker. Modtog Nobelprisen i kemi i 1908.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

71
1860

Konge i Danmark: Frederik 7. 1848-1863

Se også 1860 (tal)

Begivenheder

Februar 
 1. februar – Folketælling i Kongeriget Danmark, Hertugdømmerne samt på Grønland og Færøerne
 9. februar - på initiativ af blandt andet H.C. Andersen afholdes der festbal i Casino Teateret, København, til indsamling for byens børnehospital

April 

 3. april - i USA begynder the Pony Express at fungere

Maj 

 3. maj - Karl d. 15 af Sverige bliver kronet til konge

Oktober 
 26. oktober – Giuseppe Garibaldi udråber Victor Emanuel som konge af Italien

November 
 6. november – Abraham Lincoln vælges til præsident i USA

December 
 20. december – Blandt andet i protest med udfaldet af præsidentvalget vedtager South Carolina en resolution, hvorved delstaten som den første sydstat udtræder af De Forenede Stater

Udateret 
 Florence Nightingale opretter den første verdslige sygelejeskole i England

Født 
 21. januar – Karl Staaff, svensk politiker og jurist, Sveriges statsminister i perioderne 1905–06 og 1911–14 (død 1915).
 24. marts – Emil Bähncke, dansk sennepsfabrikant (død 1931).
 2. maj – Theodor Herzl, zionistisk pioner og visionær (død 1904).
 9. maj – J.M. Barrie, skotsk forfatter, Peter Pans "far".
 19. maj – Vittorio Orlando, italiensk regeringschef, én af "de fire store" i Versailles 1919.
 27. maj − Margrethe Munthe, norsk forfatter (død 1931).
 7. juli – Gustav Mahler, østrigsk komponist og dirigent.
 15. december – Niels Ryberg Finsen, dansk læge (født på Færøerne), kendt for anvendelse af lysbehandling af sygdommen lupus vulgaris(hudtuberkulose). For dette arbejde modtager han i 1903 nobelprisen (død 1904).

Dødsfald 
 14. marts – Carl Ritter von Ghega, østrigsk ingeniør og bygmester
 1. maj – Anders Sandøe Ørsted, dansk jurist og tidl. regeringschef.
 24. juni – Jerome Bonaparte, tidl. konge af Westfalen, broder til Napoleon 1.
 23. november – Eggert Christopher Tryde, stiftprovst, kongelig konfessionarius og æresdoktor

Referencer

Eksterne henvisninger 

60
1859

Konge i Danmark: Frederik 7. 1848-1863

Se også 1859 (tal)

Begivenheder

Februar 
14. februar – Oregon bliver optaget som USA's 33. stat

April 
 25. april – Arbejdet med at grave Suez-kanalen begynder. Kanalen var færdig ti år senere.
 26. april – Den fransk-østrigske krig bryder ud

Juni 
 4. juni – Fransk sejr over Østrig ved Magenta.
 24. juni – Franskmændene besejrer østrigerne i slaget ved Solferino

Juli 
 12. juli – Foreløbig fransk-østrigsk fred i Villafranca

August 

 28. august - 2. september - den geomagnetiske solstorm

September 

 20. september - Zoo i København åbner

Oktober 
 2. oktober -  Illustreret Tidende, som er Danmarks første "billedblad", begynder at udkomme

November 
 9. november – Den engelske flåde afskaffer piskning som straf
 12. november - i Cirque Napoléon i Paris udfører Jules Leotard det første flyvende trapeznummer uden sikkerhedsnet
 12. november - Charles Darwin får udgivet Arternes Oprindelse
 19. november-20. november – Freden i Zürich afslutter fransk-østrigske krig.
 24. november – Charles Darwin udsender Arternes Oprindelse

December 
 2. december - den amerikanske slavemodstander John Brown henrettes - han huskes blandt andet for sangen John Brown's body
17. december – Frederiksborg Slot brænder. Heldigvis bliver slotskirken skånet, derfor står kirken i dag med flot udskårne trælofter fra Christian 4.s tid. Slottet blev genopbygget af brygger J.C. Jacobsen.

Udateret 
 Tennis – i den moderne form blev udviklet i 1859 på en tennisbane i Edgbaston ved universitetet i Birmingham. Se også: Tennis history

Født 
 27. januar – Wilhelm II, Tysklands sidste kejser. (død 1941).
 10. februar – Lorry Feilberg, dansk restauratør. (død 1917).
 8. maj – J.L.W.V. Jensen, dansk matematiker (død 1925).
 22. maj – Arthur Conan Doyle – engelsk kriminalforfatter (Sherlock Holmes).
 28. maj – Hanna Adler – dansk rektor. (død 1947).
 8. april - Edmund Husserl - tysk filosof, grundlægger af fænomenologien.
 4. august – Knut Hamsun, norsk forfatter.
 13. september – Anton Rosen, dansk arkitekt (død 1928)
 20. oktober – John Dewey, erfaringspædagogikkens vigtigste teoretiker
29. november - William Henry McCarty aka Billy the Kid (død 1881)
 15. december – L.L. Zamenhof, skaber af esperanto (død 1917)

Dødsfald 
 16. april – Alexis de Tocqueville, fransk forfatter og politiker.
 11. juni – Fyrst Metternich, østrigsk statsmand.
 23. juni – Isidoro Panduro, Spansk dragon som endte i Danmark under napoleonskrigene.
 20. juli – Hans Egede Schack, dansk embedsmand og forfatter.
 12. oktober – Robert Stephenson, britisk ingeniør (født 1803).
 8. december – Thomas de Quincey, engelsk forfatter (født 1785).

Kultur 
 24. november udsender Charles Darwin sin banebrydende bog Arternes Oprindelse, hvis førsteoplag på 1250 eksemplarer bliver udsolgt første dag i handelen.
 Ved juletid udgiver Niels W. Gade en samling melodier med blandt andet Barn Jesus i en krybbe lå.
 H.C. Andersen skriver teksten til Jylland mellem tvende have under en rejse fra Randers til Hjermind.

Eksterne henvisninger

Henvisninger 

59
Omaha

Omaha er den største by i den amerikanske delstat Nebraska med  indbyggere. Den har navn efter den indianerstamme, som oprindelig beboede området.

Byen er administrativt centrum i det amerikanske county Douglas County.

Omaha ligger ved Missouri-floden. Byen er sammen med Council Bluffs i Iowa på den anden side af Missouri River en del af det større byområde Omaha-Council Bluffs.

Notable bysbørn 
 Amber Ruffin, komiker

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Byen Omahas hjemmeside 

Byer i Nebraska
Jokkmokks kommun

Jokkmokk kommun er en kommune i Norrbottens län i Sverige. Den er især kendt for sit samemarked med samesløjd, som afholdes hvert år i februar.

Byer i Jokkmokks kommun 
 Jokkmokk
 Kåbdalis
 Mattisudden
 Murjek
 Porjus
 Tårrajaur
 Vaikijaur
 Vuollerim

Eksterne henvisninger
Enhjørning

Enhjørningen er et af de mere kendte fabeldyr. Den fremstilles normalt som en hvid hest, men med et hvidt (og ofte snoet) horn i panden,  og klove (i stedet for hove), undertiden ses også gedeskæg og løvehale. Enhjørningen regnes for et ædelt og venligtsindet dyr, men den er tillige sky og lader sig sjældent finde eller tæmme.

Enhjørninger i historien 
I Bibelen nævnes ofte et dyr på hebraisk kaldet re‘em. I bl.a. King James-udgaven er dette ord blevet oversat med "enhjørning", hvorimod mere moderne oversættelser bruger andre ord. The New Encyclopædia Britannica bemærker: "Visse poetiske passager i Det Gamle Testamente nævner et stærkt og prægtigt dyr med horn kaldet re’emʹ. Dette ord er i flere oversættelser gengivet med ’enhjørning’ eller ’næsehorn’, men mange nyere oversættelser foretrækker ’vildokse’ (urokse), som er den korrekte betydning af det hebraiske re’emʹ".

I antikken regnede man enhjørninger for en del af naturens almindelige fauna, men man mente, at de primært levede i Indien, hvilket flere antikke forfattere beskriver, bl.a. Aristoteles og Plinius den Ældre.

I middelalderen regnede man ligeledes enhjørninger for faktisk eksisterende væsener, og de blev da også beskrevet i flere bestiarier. Man tilskrev deres horn evne til at helbrede og uskadeliggøre gifte af enhver slags, ligesom det også fortaltes, at disse sky væsener kun ville lade sig tæmme af en jomfru, hvorfor man da også kunne udsætte kvinder, hvis jomfruelighed var omstridt, for en enhjørningeprøve. Marco Polo beretter forbavset om enhjørninger, han har set på sine rejser, at de var "... næppe mindre end elefanter. De har en bøffels hår og fødder som en elefant. De har ét eneste sort horn midt i panden ... De har et hoved som et vildsvin ... De tilbringer helst tiden med at rulle sig i mudder og slim. De er overmåde grimme at se på. De er overhovedet ikke, som vi beskriver dem, når vi fortæller, at de lader sig fange af jomfruer ...". Det var rimeligvis næsehorn og ikke enhjørninger, Marco Polo var stødt på.

Den danske lærde og samler Ole Worm har vist, at i hvert fald nogle af de bevarede middelalderlige "enhjørningehorn" var narhvaltænder. Sådanne blev undertiden drevet på land i Norge af Golfstrømmen.

Den danskstiftede Unibank, der senere fusionerede med det nutidige Nordea, havde en enhjørning i sit logo.

Se også 
 La Dame à la licorne - gobelin med enhjørning
 La Chasse à la licorne - gobelin med enhjørning

Noter

Eksterne henvisninger 

 
 Fantastically Wrong: The Weird, Kinda Perverted History of the Unicorn. Wired Science 
 Unicorn. occultopedia.com 
 The Mystical World of Unicorns

Se også 
 Stjernebilledet med navnet Enhjørningen
 Enhjørningens hemmelighed Tintin tegneserie

Overnaturlige væsner
Freden i Knærød

Freden i Knærød () markerede afslutningen på Kalmarkrigen i 1613. Fredsforhandlingerne mellem Sverige og Danmark-Norge kom i stand på engelsk initiativ og de to parters repræsentanter mødtes den 29. november 1612 på en grænsebro i nærheden af Knærød, nu Knäred i Halland.

Vilkår 

Fredsaftalen bekræftede Freden i Stettin 1570. Yderligere aftaltes at:

Sverige skulle:
 tilbagegive Jemtland og Herjedalen, historiske norske landskaber
 frasige sig kravene på Soneburg slot (estisk: Maasi ordulinnus) på Øsel, nu tilhørende Estland.

Danmark skulle:
 tilbagegive Borgholm, Kalmar og Öland, siden tilhørende Sverige.
 beholde Elfsborg med stæderne Nye og Gamle Lödöse samt Göteborg, desuden Ale, Askims, Bollebygds, Flundre, Hisings, Säfvedals og Vätle herreder med alle indkomster og afgifter som pant for en krigsstadeerstatning på 1. mill. rigsdaler, der skulle betales inden seks år.

Begge lande skulle have ret til at anvende de tre kroner som våben, dog uden ret til at kunne gøre krav på landområder tilhørende modparten.

Underskrivelse 

Allerede den 20. januar 1613 kunne fredsaftalen undertegnes. Freden garanteredes af kong Jakob 1. af England.

En mindesten om fredsslutningen er rejst ved Sjöared mellem Knærød og Markaryd nær grænsen mellem Halland og Småland. Denne grænse udgjorde den daværende grænse mellem Danmark og Sverige.

Følger 

Et vigtigt resultat for den danske konge (Christian 4.) var, at svenskerne måtte betale en krigsskadeserstatning på én million rigsdaler. Som pant beholdt danskerne fæstningen Elfsborg, der var faldet til danskerne 24. maj 1612. Det er imidlertid blevet hævdet, at den store krigsskadeserstatning gjorde det nødvendigt for Sverige at udvikle sin bjergværksindustri kraftigt, og at de omkring tre-fire årtier senere var økonomisk stærke nok til at angribe Danmark-Norge to gange og opnå de store landerobringer efter Freden i Brömsebro og derefter Freden i Roskilde, der skulde forandre kortene i Norden for altid.

Ekstern henvisning 

 Nordisk familjebok, Uggleupplagan 1911 (opslag Knäred) 

Svenske fredsaftaler
Danske fredsaftaler
Begivenheder i 1612
Danmark i 1600-tallet
Sverige i 1600-tallet
Kalmarkrigen
Skat (flertydig)

Skat har flere betydninger:
 Skat – en opkrævning af stat eller kommune til dækning af udgifter.
 SKAT – den danske offentlige institution, som varetager opkrævning af told, skat og afgifter.
 Skat (rigdom) - en samling af rigdomme, der ofte opbevares et sikkert sted, undertiden i en skattekiste.
 Skat (kortspil) – et kortspil.
 et drengenavn.
 Skat (yacht) – en yacht.
 bruges som kælenavn i nære forhold f.eks. kærester eller forældre-barn relation.
 Skat (flod) – en flod i Bulgarien.
Tina Nedergaard

Tina Nedergaard (født 28. marts 1969 i Aarhus) er en dansk politiker, som var Danmarks undervisningsminister fra 23. februar 2010 til 8. marts 2011. Hun var fra 2001 til 2015 medlem af Folketinget, opstillet for Venstre.

Hun er datter af gårdejer Per Nedergaard og Birtha Nedergaard. Den 20. november 2001 blev hun valgt til Folketinget for Venstre i Nordjyllands Amtskreds.

I 2017 oprettede hun vikarfirmaet JNGruppen.

Baggrund og karriere 

 9. klasse afgangseksamen fra Solhverv Kost- og Realskole og matematisk-samfundsfaglig student fra Hobro Gymnasium 1988. Cand.scient.pol. fra Aarhus Universitet 1997.  

 Programdirektør IUC-Europe 1997-98. Konsulent i Dansk Arbejdsgiverforening 1998-2002. 
 
 Medlem af Venstres Hovedbestyrelse fra 2002. 

 Medforfatter af »Arbejdsmarkedsrapport«, DA, 1999 og »Erhvervsuddannelser og arbejdsmarkedet« DA, 2001 

 Partiets kandidat i Sæbykredsen fra 1999. 

 Udnævnt til undervisningsminister 23. februar 2010.

Politisk karriere

Folketingsmedlem 

Tina Nedergaard var folketingsmedlem for Venstre i Nordjyllands Amtskreds fra 20. november 2001 til 13. november 2007, opstillet i Sæbykredsen. Efter strukturreformen i år 2007 var hun folketingsmedlem for Venstre i Nordjyllands Storkreds fra 13. november 2007 til 18. juni 2015, opstillet i Brønderslevkredsen. .

Ordførerskaber 

Tina Nedergaard har beklædt diverse ordførerposter, bl.a. var hun 2005-07 uddannelsespolitisk ordfører, 2007-09 fødevareordfører samt forbrugerpolitisk ordfører. I 2009 overtog Tina Nedergaard posten som finansordfører.

Undervisningsminister 

I forbindelse med en større ministerrokade i februar 2010 blev hun undervisningsminister, en ministerpost hun overtog fra Bertel Haarder. . Hun trak sig som undervisningsminister tirsdag den 8. marts 2011, i følge flere medier af personlige årsager.

Folketingsvalget 2015 

Fra år 2014 var hun opstillet i Taastrupkredsen, men opnåede ikke genvalg ved Folketingsvalget 2015 , med sine 1.287 personlige stemmer.   Tidligere Social, - og Miljøminister, Karen Ellemann, og Morten Løkkegaard fik Venstres to mandater i Københavns Omegns Storkreds, med henholdsvis 7.020 og 4.676 personlige stemmer.

Hæder 
27. april 2012 blev hun Ridder af Dannebrog.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Tina Nedergaards officielle hjemmeside  
 DRs politiske profil for Tina Nedergaard

Undervisningsministre fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Regeringen Lars Løkke Rasmussen I
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Personer fra Aarhus
Politologer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Riddere af Dannebrog
Holger K. Nielsen

Holger Kirkholm Nielsen (født 23. april 1950 i Ribe) er cand.mag. og dansk politiker fra Socialistisk Folkeparti, tidligere udenrigsminister og skatteminister i Helle Thornings regering fra 2012 til 2014. Han var partiformand for SF fra 1991 til 2005.

Civil biografi 
Holger K. Nielsen blev student fra Ribe Katedralskole i 1969. Efter et ophold på Snoghøj Folkehøjskole 1969-1970 tog han 1. del af statskundskab ved Aarhus Universitet i 1973, som han supplerede til cand.mag. (samfundsfag og dansk) på Københavns Universitet i 1979. Undervejs havde han et studieophold ved Universitetet i Beograd, Jugoslavien, i 1978.

Efter afslutningen på studierne blev han sekretær ved Gruppen af Kommunister og Beslægtede i EF-Parlamentet 1979-81 og herefter fuldmægtig i Energiministeriet i 1981 og 1984-87 (afbrudt mens han første gang var indvalgt i Folketinget).

Politisk karriere 
Holger K. Nielsen var landsformand for SFU i perioden 1974-77. Han har været medlem af SF's hovedbestyrelse 1976-79 og siden 1984 og medlem af SF's forretningsudvalg 1984-87. Han er redaktør af SF's tidsskrift Praksis. Endelig var han partiformand i perioden 1991-2005.

Han var partiets folketingskandidat i Gladsaxekredsen fra 1980, i Rødovrekredsen fra 1984 og i Glostrupkredsen fra 1992. Han har været folketingsmedlem for Københavns Amtskreds 8. december 1981 – 9. januar 1984 og siden 8. september 1987.

Den 16. oktober 2012 blev han udpeget som ny skatteminister. 12. december 2013 udnævnt til udenrigsminister efter Villy Søvndals afgang på grund af sygdom. Holger K. Nielsen fratrådte som udenrigsminister i forbindelse med SF's udtræden af regeringen den 30. januar 2014.

Efter en turbulent periode med Annette Vilhelmsen som formand for SF, måtte SF trække sig ud af regeringen den 30. Januar 2014. Holger K Nielsen kunne derfor ikke fortsætte som minister. Den omstridte salg af en større post af DONG-aktier til firmaet Goldmann Sachs, var 'dråben, som fik glasset til at flyde over'.
Holger K Nielsen, stemte, på trods af manglende opbakning fra sit bagland, for salget af en aktiepost i DONG til Goldmann Sachs. Den 29. januar 2014 omtalte Holger K. Nielsen denne handel som "en ganske udmærket aftale".

Øvrige tillidsposter 
Holger K. Nielsen blev udpeget som medlem af Nordisk Råd i 1982.

Bibliografi 
Fornyelse i dansk politik: SF gennem 20 år (medforfatter, 1979) 
EF (1982)
EF, Europa og os! (1983) 
Frihed i fællesskab (1994)
Venstrefløjen i en ny tid (2004)
I venstre side : Erindringsglimt (2005)

Referencer

Kilde 
 . Dato: 24. juli 2003.

Tidligere folketingsmedlemmer fra SF
Formænd for Socialistisk Folkepartis Ungdom
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Personer fra Ribe
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Personer fra Bramming
Skatteministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialistisk Folkeparti
Udenrigsministre fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Studenter fra Ribe Katedralskole
Karsten Nonbo

Karsten Nonbo (født 12. juli 1952) er kriminalassistent og tidligere medlem af Folketinget for partiet Venstre, valgt i Storstrøms Amtskreds fra 11. marts 1998.

Biografi 
Karsten Nonbo er født i Vordingborg og blev student fra Næstved Gymnasium i 1973, hvorefter han gik på Ollerup Gymnastikhøjskole 1973-74. Efter at have arbejdet ved landbruget i Australien i 1975 og i Canada 1976 blev han uddannet kriminalassistent på Statens Politiskole i 1978. Siden har han arbejdet ved politiet, blandt andet som SSP-arbejder 1990-98.

Af tillidshverv har Nonbo været formand for Fladså Håndboldklub 1984-88 og næstformand i Præstø Amts håndboldafdeling 1987-90. 

Politisk startede han som kommunalbestyrelsesmedlem i Fladså Kommune, indvalgt i 1990, og han blev socialudvalgsformand i 1994. Desuden var han formand for den kommunale ungdomsskole 1990-94. I 1995 blev han Venstres folketingskandidat i Præstøkredsen, og han blev indvalgt ved folketingsvalget 1998. Karsten Nonbo var første kandidat, der blev valgt ind fra Præstøkredsen siden tidl. statsminister Poul Hartling 25 år forinden. 

I Folketinget har han siden 2005 været sit partis forsvarsordfører og ordfører for trafiksikkerhed. Han opnåede ikke at blive genvalgt ved folketingsvalget i 2015.

2008 blev han Ridder af Dannebrog.

Referencer

Ekstern kilde/henvisning 
 Karsten Nonbos egen hjemmeside 
 . Dato: 5. marts 2007.
 DRs politiske profil for Karsten Nonbo

Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Politifolk fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog
Jørn Pedersen (Socialdemokraterne)

Jørn Pedersen (født 1. oktober 1947, død 21. december 2014) var overlærer og tidligere medlem af Folketinget for Socialdemokratiet

Jørn Pedersen er født i Svostrup Sogn som søn af husmand Peder Pedersen og husmoder Maren Pedersen. Han tog realeksamen 1965 og lærereksamen på Th. Langs Seminarium 1965-70. Derefter har han været lærer samt skole- og ungdomsvejleder. Han har også været tillidsmand i Danmarks Lærerforening 1977-82.

Hans politiske karriere begyndte i DSU, som har var formand for i 1969-72. Senere var han formand for Socialdemokratiet i Silkeborg 1979-90 og medlem af Silkeborg Byråd 1982-91, heraf politisk ordfører 1986-91, formand for udvalget for miljø og planlægning 1986-90 og formand for socialudvalget 1990-91. Han har skrevet jubilæumsbogen »Socialdemokratiet i Silkeborg 1884-1984«, 1984.

Jørn Pedersen var Socialdemokratiets kandidat i Silkeborgkredsen siden 1989. Han blev valgt ind i Folketinget for Århus Amtskreds fra 12. december 1990. I Folketinget var han socialpolitisk ordfører fra 1993 og fra 2001 medlem af Socialudvalget, Boligudvalget, Kommunaludvalget, Trafikudvalget og Udvalget for Grønlandslove. Han blev ikke valgt ved folketingsvalget 8. februar 2005.

Kilder 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 24. juli 2003.
 Hjemmeside på socialdemokraterne.dk (sidst opdateret december 2004)
 Gammelt portrætfoto

Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Lærere fra Danmark
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Socialdemokraterne
Medlemmer af Rigsretten
Marianne Pedersen

Marianne Pedersen, gårdejer og politiker.

Født 6. januar 1944 i København, datter af gårdejer Aksel Kildeberg og Mary Kildeberg.

Mellemskole, handelsskole. Uddannet kommuneassistent i Tommerup Kommune.

Medlem af Haslev Byråd 1. jan. 1982-31. dec. 1989 og 1. jan. 1994-31. dec. 2001.

Venstres kandidat i Ringstedkredsen fra 14. maj 2001 og medlem af Folketinget for Vestsjællands Amtskreds fra 20. nov. 2001 til 8. februar 2005.

Ekstern kilde/henvisning 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 24. juli 2003.
 Gammelt portrætfoto

Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Venstre
Mogens Nørgård Pedersen

Mogens Nørgård Pedersen (født 13. oktober 1957) er en dansk tømrer, familieplejer og politiker, der repræsenterede Kristeligt Folkeparti i Folketinget i 1998 og Kristendemokraterne fra 2002 til 2005. Han repræsenterer i dag Socialdemokratiet i Nordjyllands regionsråd.

Mogens Nørgård var organisatorisk landsnæstformand for Kristeligt Folkeparti i 2000-2002, og han var politisk landsnæstformand for Kristendemokraterne 2005-2008.

Mogens Nørgaard blev valgt ind i det nordjyske regionsråd i 2005 for Kristendemokraterne og er siden blevet genvalgt i 2009, 2013 og 2017 for Socialdemokratiet. Ved folketingsvalget i 2007 var han Kristendemokraternes spidskandidat i Nordjyllands Storkreds. I november 2008 skiftede han parti til Socialdemokraterne.

Referencer

Kilder 
 Profil på www.rn.dk 
 Biografi på www.folketinget.dk

Eksterne henvisninger
 Gammelt portrætfoto

Tidligere folketingsmedlemmer fra Kristendemokraterne
Regionsrådsmedlemmer fra Kristendemokraterne
Regionsrådsmedlemmer fra Socialdemokratiet
Jan Petersen (dansk politiker)

Jan Petersen (født 25. januar 1958 i Fjellerup) er en dansk politiker, der er tidligere medlem af Folketinget og fra 1. januar 2010 til 31. december 2021 borgmester i Norddjurs Kommune, valgt for Socialdemokratiet. Han har tidligere arbejdet som faglig sekretær og var folketingsmedlem for Århus Amtskreds fra 12. december 1990 til 13. november 2007.

Petersen blev student fra Grenå Gymnasium i 1977.

Butiksassistent i Hornslet Brugsforening 1978-80. Butikslederassistent i Borups Plads Brugsen 1980-82. Forbundsformand i DSU 1982-86. Faglig sekretær i den uddannelsespolitiske afdeling i HK 1986-90.

Medlem af styrelsen for Dansk Ungdoms Fællesråd (DUF) 1983-87, formand for DUF's nationale udvalg 1985-87.

Formand for DSU-Grenå 1976-77. Formand for DSU-Århus Kommune 1978-80. Medlem af DSU's hovedbestyrelse 1978-80. Forbundsformand DSU 1982-86. Medlem af Socialdemokratiets forretningsudvalg og hovedbestyrelse 1982-86 og fra 1998. Næstformand i den socialdemokratiske folketingsgruppe august 1998-dec. 2000 og fra nov. 2001, formand dec. 2000-nov. 2001.

Partiets kandidat i Grenåkredsen fra 1988.

Socialdemokratisk spidskandidat til kommunalvalget i Norddjurs Kommune ved valget i november 2009.

Ved kommunalvalget i 2009 fik Socialdemokratiet flertal sammen med SF (11 + 3), og Jan Petersen blev dermed ny borgmester i Norddjurs Kommune. Jan Petersen fik alene 3931 personlige stemmer. 

Han var borgmester i kommunen frem til 2021, hvor der for første gang i kommunens historie kom borgerligt flertal.

 . Dato: 24. juli 2003.

Fagforeningsfolk fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Formænd for Danmarks Socialdemokratiske Ungdom
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Borgmestre fra Socialdemokraterne
Borgmestre i Danmark 2018-2021
Personer i Kraks Blå Bog
Medlemmer af Rigsretten
Borgmestre i Danmark 2022-2025
Lisbeth Petersen

Lisbeth Beate Lindenskov Petersen (født 28. februar 1939 i Tórshavn) er en færøsk politiker for (SB) (Sambandspartiet). Hun var fra 2001 til 2005 medlem af det danske Folketing hvor hun var tilknyttet af Venstres folketingsgruppe.

Uddannelse og arbejdsliv 
Petersen er datter af redaktør Georg L. Samuelsen og Rachel Samuelsen. Hun voksede op i Torshavn og tog realeksamen fra Færøernes Mellem- og Realskole i 1955, hvorefter hun tog til Danmark og gik på kostskole på Bagsværd Kostskole og Gymnasium, hvorfra hun blev nysproglig student i 1958. Derefter forskellige stillinger som kontorvikar på bl.a. sagførerkontorer i Tórshavn 1960-70, projektsekretær ved diverse projektopgaver for landsantikvaren ved Føroya Fornminnissavn (museum) 1980-92.

Politisk karriere of tillidshverv 
Petersen var aktiv i hovedstadens partiforening og sad i Sambandspartiets bestyrelse 1980-90, og var partisekretær 1982-87. Sideløbende med partiarbejdet var hun engageret i Sammenslutningen af Færøske Kvindeforeninger (KSF), hvor hun var i næstformand i bestyrelsen 1982-86. Hun kom i kommunalbestyrelsen i Tórshavnar kommuna ved kommunalvalget i 1984 og var hovedstadens viceborgmester 1984-92, og derefter borgmester 1992-96. Ved kommunalvalget i 2000 genopstillede hun ikke. Hun blev suppleant til Folketinget efter folketingsvalget i 1988, og var midlertidigt medlem af Folketinget 6.-19. oktober 1988. Ved lagtingsvalget i 1990 blev hun valgt for Suðurstreymoy. Hun afløste Edmund Joensen som partiformand  i 2001 og beholdt posten til 2004. I marts 2007 forlod hun det politiske liv.

Lisbeth Petersen var medlem af Vestnordisk Råd 1990-98 og sad i formandskabet i hele periode, heraf 1993-94 som formand.

Hæder 
Lisbeth Petersen blev Ridder af Dannebrog i 1995.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 24. juli 2003.
 Gunnar Hoydal: Lisbeth Petersen. I: Dansk Kvindebiografisk Leksikon, 2001

Tidligere folketingsmedlemmer fra Færøerne
Personer fra Thorshavn
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Borgmestre fra Færøerne
Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Politikere fra Sambandsflokkurin
Morten Helveg Petersen

Morten Helveg Petersen (født 14. september 1966) er  en dansk politiker. Han er cand.polit. og europaparlamentsmedlem for Det Radikale Venstre fra 2014.

Baggrund 
Morten Helveg Petersen er søn af forhenværende minister Niels Helveg Petersen samt lektor og uddannelsesleder Hanne Elisabeth Aarup.

Han gik på La Courvejens Skole 1973-74 og 1977-82. I perioden 1974-77 gik han på Europaskolen i Bruxelles, mens faderen var embedsmand ved EF-Kommisionen. Han blev student fra Falkonergårdens Gymnasium i 1985 og cand.polit. fra Københavns Universitet i 1992. Han var i praktik ved Europa-Kommissionen 1992-93 og ansat i Dansk Industri 1993-98, hvorefter han blev valgt til Folketinget.

Han har været medlem af bestyrelsen i Frit Oplysningsforbund i Hvidovre, Rødovre og Hovedstaden siden 1997. Han er desuden medlem af bestyrelsen i UNICEF Danmark siden 2000.

Politisk karriere 
Morten Helveg Petersen har været opstillet som partiets kandidat til Folketinget i Hvidovrekredsen og Brøndbykredsen fra 1997 til 2009.

Morten Helveg Petersen meddelte den 26. juni 2009, at han vil forlade Folketinget d. 1. august 2009 for at blive direktør for Foreningen af Danske Interaktive Medier. Efter Foreningen af Danske Interaktive Medier blev fusioneret med Danske Medier i 2011, blev Morten viceadministrerende direktør i Danske Medier.

Han blev i foråret 2013 opfordret til at opstille som kandidat til Europa Parlamentsvalget i 2014, hvilket Morten Helveg Petersen annoncerede den 5. april 2013, at han ville overveje. I september 2013 vedtog Det Radikale Venstres landsmøde at gøre ham til spidskandidat. Han har medvirket i EU's strategi for havvindmøller.

Andet virke 
Han har skrevet bøgerne »Midt i maskinrummet«, 1999 og »Enter – et personligt bud på Danmarks IT-fremtid«, 2001.

Bibliografi 
 »Midt i maskinrummet« (1999)
 »Enter – et personligt bud på Danmarks IT-fremtid« (2001)
 »I Bruxelles kan ingen høre dig skrige« (2022)

Referencer

Eksterne henvisninger
 Gammelt portrætfoto

Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 2014-2019
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 2019-2024
Morten
Økonomer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Preben Rudiengaard

Preben Georg Rudiengaard (født 28. april 1944 i København, død 14. oktober 2022) var borgmester i Ribe Kommune fra 2001 til 2006 og administrerende embedslæge.

Civil karriere 
Preben Rudiengaard blev student fra Efterslægtselskabets Skole i 1963. Han blev cand.med. fra Københavns Universitet i 1972 og efterfølgende speciallæge inden for almen medicin og samfundsmedicin/administrativ medicin.

Han var ansat ved Tønder Sygehus i 1972-74, praktiserende læge i Skærbæk 1974-78, embedslæge i Ringkøbing Amt 1978-84 og i Ribe Amt fra 1984.

Han var bestyrelsesmedlem i Adoption Center Aarhus fra 1982, forbundslæge i Dansk Svømme- og Livredningsforbund fra 1984 og bestyrelsesmedlem i Scan Research fra 1997.

Han udgav talrige artikler og rapporter inden for arbejdsmiljø, hygiejne, ældreforsorg og andre sundhedspolitiske emner.

1996 blev han Ridder af Dannebrog. Han var gift med kunstneren Kirsten Rudiengaard

Politisk løbebane 
Preben Rudiengaard var næstformand for Hviding Venstre fra 1992. Han var medlem af Ribe byråd fra 1994, 1. viceborgmester 1994-98 og 2. viceborgmester 1998-2002. Han var efterfølgende borgmester i Ribe Kommune fra 1. januar 2002 til kommunen som en af hele eller dele af fire tidligere kommuner blev lagt sammen til den nyoprettede Esbjerg Kommune pr. 1. januar 2007, og han sad derpå i Esbjerg byråd frem til 2009 og igen 2018-2022.

Parallelt med den kommunale karriere var han Venstres folketingskandidat i Vejlekredsen 1993-94 og i Ribekredsen fra 1998. Herfra blev han folketingsmedlem for Ribe Amtskreds fra 11. marts 1998 frem til 2011.

Renommé 
Da forbuddet mod rygning i kommunale bygninger trådte i kraft, lavede han en særregel om, at han godt måtte ryge på sit eget kontor.

I januar 2009 blev Preben Rudiengaard del af en konflikt med regeringspartneren Det Konservative Folkeparti, da han offentligt kritiserede sundhedsminister Jakob Axel Nielsen for at mangle visioner. I et noget opsigtsvækkende offentligt skænderi mellem de to regeringspartier udtalte Jakob Axel Nielsen blandet andet, at "han er en populistisk enkeltsagspolitiker, og han har ikke formuleret nogen som helst samlet vision for sundhedspolitikken i den tid, jeg har været sundhedsminister".

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Preben Rudiengaard hos Esbjerg Kommune

Personer fra København
Læger fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Riddere af Dannebrog
Borgmestre fra Venstre
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Medlemmer af Esbjerg Byråd
Himinglæva

Himinglæva er i nordisk mytologi en jættekvinde, der er datter af Ægir og Ran.

Jætter
Dufa

Dufa er i nordisk mytologi en jættekvinde, der er datter af Ægir og Ran.

Jætter
Belejringen af Chania

Belejringen af Chania var en militær konflikt mellem det osmanniske rige og venetianerne.

Byen Chania blev angrebet af en stor osmannisk flåde under Yussuf Pasha i sommeren 1645. Efter en belejring på 57 dage kapitulerede venetianerne.

Angrebet var en del af  der var den samlede erobring af Kreta, som blev foretaget af det osmanniske rige over de 3 efterfølgende årtier.

Kilder og henvisninger 

Chania
Grækenlands historie
Chania
Chania
1645

Konge i Danmark: Christian 4. – 1588-1648 

Se også 1645 (tal)

Begivenheder

Januar 
 10. januar – Ærkebiskoppen af Canterbury, William Laud, halshugges på Tower Hill efter at være fundet skyldig i forsøg på at omstyrte den protestantiske religion og for at være fjende af Parlamentet. Der går 15 år, inden der udnævnes en ny ærkebiskop.
 Sommer – Belejringen af Chania

Maj 

 20. maj - Christian 4. påbyder præsterne i Sjællands Stift at føre kirkebøger. Det følgende år kommer påbuddet også til at gælde for Jyllands, Fyns og Skånes stifter

Juni 

 14. juni - i et afgørende slag under den engelske borgerkrig besejrer Oliver Cromwells "jernsider" den kongelige engelske hær ved Naseby

Juli 

 10. juli - Oliver Cromwells rytterhær, "rundhovederne", besejrer de kongetro styrker ved Langport. De fleste af royalisterne overgiver sig

August 
 13. august – Torstenson-Krigen og Horns krig afsluttes med en fredsaftale i Brömsebro, hvor Danmark må afgive betydelige besiddelser
30. august - Hollandske indvandrere slutter fred med indianerne i New Amsterdam (nu New York)

Oktober 
16. oktober - Slaget ved Sherburn-in-Elmet. Yorkshire

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

45
1646

Konge i Danmark: Christian 4. – 1588-1648 

Se også 1646 (tal)

Begivenheder

Født 
 15. april – Christian 5.
 1. juli – Gottfried Wilhelm Leibniz

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

46
Kinaskok

 
Kinaskok (Stachys affinis) er en urteagtig plante i slægten  galtetand, der stammer fra Japan og Østasien.

Rodknolde 
Kinaskok udvikler rodknolde under jorden, der minder om jordskokker, men er mindre. Knolden har ikke noget skind, og kødet er hvidt. Hvor kartofler indeholder stivelse, indeholder kinaskok stachyrose – et tetrasaccharid, oligosaccharid.

Kilder/henvisninger 

Flerårige urter
Nytteplanter fra Asien
Galtetand
Rodfrugter
Peder Sass

Peder Sass (født 30. oktober 1943) var folketingsmedlem  for Socialdemokratiet valgt i Storstrøms Amtskreds (Næstvedkredsen) fra 12. december 1990,  til valget i 2005. Han var fuldmægtig, søn af malersvend Jørgen Johannes Sass og Ebba Sass. Han er gift med Grete Sass. Tilsammen har de tre børn.

CV
Folkeskole 1950-58. Handelsskole 1959-62. Fagskole 1963. Uddannet handelsmand i Dansk Papirforsyning 1959-65. Den Nordiske Folkehøjskole 1967. Dansk Kommunalkursus 1971-73. En række faglige kurser.

Afdelingssekretær i HK 1965-70. Fuldmægtig i Suså Kommunes skole- og kulturforvaltning 1970-78, i samme kommune beskæftigelseskonsulent 1978-84, medarbejder i socialforvaltningen siden 1984.

Tillidsmand i Suså Kommune 1970-76 og 1984-88. Hovedbestyrelsesmedlem af HK's kommunale landsforening 1972-76. Formand for DUI-Leg og Virke i Suså 1972-97. Medlem af Storstrøms Amtsråd 1974-91 og formand for Undervisnings- og Kulturudvalget 1978-91. Medlem af Statens Museumsnævn 1986-90. Formand for Det Rejsende Børneteater og Opsøgende Teater 1989-91. Formand for Socialdemokratiets Fællesvirksomhed i Suså Kommune 1971-75. Medlem af Socialdemokratiets Fritids- og Idrætspolitiske Udvalg 1983-86, Kultur- og Fritidspolitiske Udvalg 1986-89 og Indenrigspolitiske Udvalg 1989-91. Næstformand for AOF's Landsforbund fra 1993. Landsformand for Ungdomsringen fra 1994. Socialdemokratiets idrætspolitiske ordfører samt ordfører på folkeoplysningsområdet. Medlem af Socialdemokratiets Kulturudvalg 1997-2000.

Partiets kandidat i Næstvedkredsen fra 1989.

Kilder

 Folketinget.dk, arkiveret version fra august 2003.
 Gammelt portrætfoto

Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Amtsrådsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Grete Schødts

Grete Bøgebjerg Schødts (født 11. december 1945 i Svendborg, død 28. august 2021) var en dansk socialdemokratisk politiker og folketingsmedlem for Fyns Amtskreds fra 10. maj 1988 til 8. februar 2005. Schødts var også medlem af Svendborg Kommunalbestyrelse og Fyns Amtsråd i 1980'erne.

Familie, uddannelse og arbejde 
Schødts var datter af gårdejer Johannes Bøgebjerg Jørgensen og Elvira Jørgensen. Hun tog handelsskoleeksamen i 1964 og arbejdede som aftenskoleleder for Arbejdernes Oplysningsforbund i 1976 og var medhjælper på plejehjem 1971-1978.

Fagforeningsarbejde 
Schødts var formand for HK's ungdomsgruppe 1960-63. Hun var tillidsrepræsentant 1974-78 og medlem af bestyrelsen for Husligt Arbejderforbund i Svendborg 1972-88, heraf næstformand 1981-84 og formand 1984-88.

Politisk karriere 

Schødts blev valgt til både Svendborg Kommunalbestyrelse og Fyns Amtsråd i 1981. Hun sad i byrådet til 1985 og i amtsrådet til 1988. Hun blev opstillet til Folketinget i Svendborgkredsen i 1987, og var folketingsmedlem fra 1988 til 2005. I årene 1994-2001 var hun gruppesekretær for den socialdemokratiske folketingsgruppe.

Efter Schødt var stoppet i Folketinget, stillede hun igen op til byrådsvalget i Svendborg i 2005. Hun blev valgt og sad i Svendborg Sammenlægningsudvalg i 2006 og Svendborg Byråd fra 2007 til 2013.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 CV på Folketinget.dk Dato: 25. juli 2003.
 Gammelt portrætfoto

Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Amtsrådsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Personer fra Svendborg
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Socialdemokraterne
Medlemmer af Svendborg Byråd
Fagforeningsfolk fra Danmark
Gitte Seeberg

Gitte Seeberg (født 25. juni 1960 i København) er tidligere politiker og tidligere generalsekretær for WWF Verdensnaturfonden. Gitte Seeberg er cand.jur. og var medlem af Folketinget fra 1994 til 2008.

Oprindeligt repræsenterede hun Det Konservative Folkeparti i Folketinget 1994-2004 og i Europa-Parlamentet 2004-2007. 7. maj 2007 var hun blandt stifterne af Ny Alliance sammen med Naser Khader og Anders Samuelsen og blev indvalgt i Folketinget for partiet ved valget i 2007. Hun forlod partiet den 29. januar 2008 og blev løsgænger, indtil det den 8. juli 2008 blev bekendtgjort, at hun skulle være generalsekretær for WWF. Siden juni 2016 har hun været administrerende direktør for AutoBranchen Danmark - brancheorganisation for bilforhandlere, værksteder og autolakerere.

Biografi fra Folketingets hjemmeside 
Det Konservative Folkeparti – Folketingsmedlem for Københavns Amtskreds fra 21. sept. 1994 og for Roskilde Amtskreds 11. marts 1998-30. juni 2004.

Cand.jur. fra Københavns Universitet 1986.

Advokatfuldmægtig 1986-89. Erhvervsejendomsmægler fra 1989. Samme år påbegyndt selvstændig advokatvirksomhed.

Skattepolitisk ordfører fra 1995, finanspolitisk ordfører fra 1998 og udenrigspolitisk ordfører fra nov. 2001. Næstformand for den konservative folketingsgruppe fra 2001.

Partiets kandidat i Frederiksværkkredsen 1994-95, i Køgekredsen fra 1995.

Tidligere medlem af VL-gruppe 67.

Bruddet med Konservative 
Igennem længere tid havde Gitte Seeberg været en af de konservative, som udtalte sig kritisk overfor Dansk Folkepartis store indflydelse i dansk politik. Dette var ifølge hende selv medvirkende årsag til, at hun den 7. maj 2007 forlod det Konservative Folkeparti og dannede Ny Alliance sammen med Naser Khader og Anders Samuelsen, hvilket hun opsummerede i sætningen "nok er nok".

Bruddet med Ny Alliance 
Efter uenigheder om Ny Alliances politiske profil forlod Gitte Seeberg partiet 29. januar 2008. Hun var utilfreds med partiets beslutning om ikke at gå imod regeringen og Dansk Folkepartis aftale på asylområdet og udtalte efterfølgende, at partiet ikke var hendes projekt mere. Seebergs udmelding fik flere andre til at forlade partiet, blandt andre spidskandidaten for Københavns Omegns Storkreds, René la Cour Sell, og flere lokalformænd.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Dansk Selskab for Virksomhedsledelse
 Gammelt portrætfoto

Folketingsmedlemmer fra Ny Alliance
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Tidligere løsgængere i Folketinget
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 2004-2009
Personer fra København
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Personer i Kraks Blå Bog
Alumni fra Københavns Universitet
Hanne Severinsen

Hanne Severinsen (født 12. juni 1944 i København) er en dansk lektor og politiker. Hun er forhenværende medlem af Folketinget for Venstre, og er næstformand for Teknologirådet.

Hanne Severinsen var medlem af Københavns Borgerrepræsentation fra 1974 til 1984, midlertidigt medlem Folketinget fra Østre Storkreds i 1977 og 1978, og blev valgt i Ringkøbing Amtskreds fra 10. januar 1984 til 7. september 1987 og fra 10. maj 1988 til 13. november 2007. Hun var Venstres næstformand fra 1982 til 1985.

Hun er datter af landsretssagfører Erik Severinsen og Else Severinsen, blev student fra Johannesskolen på Frederiksberg i 1963, og Cand.mag. (historie, samfundsfag) fra Københavns Universitet i 1973.

Ekstern kilde/henvisning 
  Dato: 25. juli 2003.
 Gammelt portrætfoto

Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Skolefolk fra Danmark
Personer fra København
Irene Simonsen

Irene Simonsen (født 30. december 1958 i Hvorslev Sogn) er tidligere folketingsmedlem, valgt for Venstre i Vejle Amtskreds fra 20. november 2001 til 13. november 2007.

Irene Simonsen er datter af smed Bernt Thøgersen og damefrisør Betty Thøgersen.

10 kl. + teknisk forberedelseseksamen på Ulstrup Centralskole i 1974. 1-årig handelseksamen fra Silkeborg Handelsskole i 1975. Højere Handelseksamen i regnskab og driftsøkonomi fra Horsens Handelsskole i 1980. Master i NLP ledelse og formidling fra Silkeborg NLP-institut i 1998

1979-83 selvstændig tankforpagter. 1983-85 dagplejemor. 1985-86 regnskabsmedarbejder hos Siim Jensen plast i Hornsyld. 1986-89 salgsassistent hos Jysk Telefon A/S, Horsens. 1989-90 sælger hos Telepunkt Horsens A/S. 1991-93 selvstændig virksomhed med speciale i salg & markedsføring. 1994-97 underviser på Tørring Uddannelses Center. 1997-98 leder af vejledningscenter Perronen i Vejle. 1995-99 drevet selvstændig virksomhed Cortex i Hornsyld ved siden af lønmodtagerjob. Fra 1999 fuldtidsbeskæftiget i egen virksomhed Cortex, der nu har 7 ansatte og drives videre ved siden af hvervet som folketingsmedlem.

Formand i Hornsyld-Bjerre Venstrevælgerforening. Medlem af bestyrelsen i Dansk Røde Kors, Juelsminde afd. Initiativtager og formand for bestyrelsen af Borgergruppen for integration af flygtninge i Juelsminde Kommune. Formand for Venstres amtudvalg for finans- og skattepolitik.

Medlem af bestyrelsen for Dansk Røde Kors' asyludvalg.

Partiets kandidat i Horsenskredsen siden 1999.

Ekstern kilde/henvisning 
  Dato: 25. juli 2003.

Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 2000'erne