Hund

Tamhunden (Canis lupus familiaris) er det husdyr, som tidligst blev tæmmet af mennesket, og som derfor har den længste historie til fælles med os. Den har gennem historien været brugt til jagt, som vagthund, krigshund (eks. anti-tank-hunde), sporhund, redningshund, eller som "følgesvend". Desuden som servicehund for blinde og handicappede, som politi- og redningshund, som narkohund eller som terapihund. Hunde kan også lugte sig frem til kræftsvulster, termitangreb og forudsige epilepsianfald.

Hundens stamtræ 
Tamhunden tilhører slægten Canis. Sammen med Cuon og Lycaon udgør disse tre slægter en gruppe af arter, der har 78 diploide kromosomer (2n = 78). Alle andre ægte hunde (Canini) har færre kromosomer.

Tamhundens stamtræ (kladogram) ser således ud ifølge en undersøgelse fra 2015.

Selv om man tidligere har ment, at tamhunden  nedstammede fra et nulevende hundedyr (enten dhole, guldsjakal, eller ulv), så tyder genetiske undersøgelser fra 2010'erne på, at den nedstammer fra en nu uddød ulvelignende art, der levede i Eurasien for 40.000 år siden. Dette ulvelignende dyr er en fælles stamform til både ulven og hunden. Desuden tyder undersøgelser på, at ulve og hunde har bidraget til hinandens genetiske sammensætning ved stadige krydsninger gennem historien.

Det er stadig usikkert, hvornår hunden blev tæmmet og blev en del af menneskets husholdning. Processen er sandsynligvis foregået i løbet af flere tusinde år, ved at vilde ulve (eller hunde) har opholdt sig i nærheden af menneskenes bopladser og har spist af menneskenes levninger og langsomt er flyttet tættere på.

Genetiske undersøgelser publiceret i 1997 har vist, at tamhunden skilte sig fra ulven som en separat underart for 135.000 år siden, men det behøver ikke at betyde, at hunden var tæmmet og gjort til husdyr så tidligt. Dels kan forklaringen være, at hunden opstod som en separat underart inden mødet med mennesket og dermed var en særskilt linje, inden den blev husdyr. Dels kan den genetiske datering være upræcis, fordi der ikke i tilstrækkelig grad er taget højde for, at der er foregået mange og væsentlige blandinger af ulves og hundes gener, selv efter de skiltes ad. Genetisk set minder de hunde, som stammer fra racer i forskellige dele af verden ofte en smule mere om de ulve, som lever vildt i denne del af verden end andre ulve. Det kan både betyde, at hunde i fortiden er blevet parret med ulve, eller at forvildede hunde har blandet sig med ulvebestanden.

Arkæologiske vidnesbyrd tyder på, at det seneste tidspunkt for domesticeringen er for ca. 14.000 siden. Det passer bedre med andre genetiske undersøgelser, som peger på, at alle tamhunde har fælles forfædre, som levede i Asien for ca. 15.000 år siden. Nyere DNA-undersøgelser med dansk deltagelse, har vist at alle hunde ikke kan nedstamme fra den samme ulveflok, og at hunde er blevet domesticeret flere steder på Jorden.

Hundens anatomi 

Hundens anatomi varierer i stor grad fra hunderace til hunderace, måske mere end i andre dyrearter, vilde eller tamme. Alligevel, findes der grundlæggende fysiske ligheder, der er identiske blandt alle hunde, fra de små Chihuahuas til den gigantiske store Irsk Ulvehund.

Hunderacer 
Hovedartikel: Hunderacer

Der findes i dag mere end 800 hunderacer, som varierer i størrelse fra de største som Irsk Ulvehund og Grand Danois til de mindste som Chihuahua. Racerne er organiset i det internationale hundeforbund, FCI.

Racerne kan inddeles i ti grupper:

 Hyrde- og kvæghunde
 Pinschere, schnauzere, molosser og sennenhunde
 Terriere
 Gravhunde
 Spidshunde
 Drivende jagthunde og schweisshunde
 Stående jagthunde
 Apporterende jagthunde
 Selskabshunde
 Mynder

Hunde i Danmark 

Der er ca. 800.000 hunde i Danmark, hvoraf ca. 1/3 er racehunde med stambog fra Dansk Kennel Klub, ca. 1/3 er racehunde uden stambog eller med stambog fra andre organisationer og ca. 1/3 er blandingshunde, populært kaldet gadekryds. Cirka 600.000 husstande i Danmark holder hund. Der er i Danmark flere, som holder hund end kat (lidt mere end 350.000 husstande). Mere end 100.000 husstande holder både hund og kat. 

Danmarks mest udbredte hund i år 2013 er Schæferhunden (mere end 60.000 registrerede), tæt fulgt af Labrador retrieveren (mere end 40.000 registrerede i Dansk Hunderegister). Disse to racer har i mange år været Danmarks to mest udbredte racer. Sammen med den Golden retrieveren (mere end 20.000 registrerede), den tredjepopulæreste race i Danmark, udgør de mere end 1/4 af alle hunde registreret i Dansk Kennel Klub (DKK).

Af de i alt 22.428 hunde som blev registreret i DKK i 2006, fordeler de største racer sig således:

Lovgivning om hunde 
For hold af hunde i Danmark gælder de bestemmelser som er beskrevet i "Hundeloven" ("Bekendtgørelse af lov om hunde").

Desuden gælder de generelle bestemmelser som er beskrevet i "Dyreværnsloven", der blandt andet foreskriver, at:

"Dyr skal behandles forsvarligt og beskyttes bedst muligt mod smerte, lidelse, angst, varigt men og væsentlig ulempe" (§ 1), og at:

"Enhver, der holder dyr, skal sørge for, at de behandles omsorgsfuldt, herunder at de huses, fodres, vandes og passes under hensyntagen til deres fysiologiske, adfærdsmæssige og sundhedsmæssige behov i overensstemmelse med anerkendte praktiske og videnskabelige erfaringer" (§ 2).

Det er i Danmark lovpligtigt at registrere sin hund i Dansk Hunderegister, senest når den er fire måneder gammel, eller – for ældre, importerede hunde – senest efter 4 ugers ophold landet.

Det påhviler endvidere ejeren at tegne en lovpligtig ansvarsforsikring, som dækker de skader hunden måtte forvolde på genstande, personer eller dyr (Hundelovens § 8, stk. 2). En sådan forsikring vil typisk ikke dække skader på egne ejendele eller genstande og dyr, der er i hundeejerens varetægt, eksempelvis en hund, der passes for andre. Endvidere dækker forsikringen typisk kun skader forvoldt i venners og bekendtes hjem, hvis hundeejeren er på uanmeldt besøg og altså ikke er inviteret.

Forbudte hunderacer 

I nogle lande der er forbud mod farlige hunde. I Danmark er der 13 hunderacer, der er forbudte, mens andre hunderacer er på den såkaldte observationsliste.

Sammenligning mellem menneske og hund 

Tabelkilde: The Aniwa Encyclopedia * "Hvor gammel er din hund egentlig?" hos Dyrenesbeskyttelse.dk − Dyrenes Beskyttelse

Smag:

Hundens smagssans er tæt forbundet med dens lugtesans. Hunde har færre smagsløg end mennesker, og smager derfor ikke på samme måde på maden. Hunde er genetisk betinget til at spise, hvad de har behov for, uden større hensyn til smagen.

Syn:

Hundens og menneskets syn er to meget forskellige størrelser. Mennesker er bedre til at afstandsbedømme og har et bedre farvesyn end hunde. Hunde ser dog bedre end mennesker i tusmørke, og ænser også bevægelser som mennesker ikke nødvendigvis registrerer. 

Hørelse:

Hundes hørelse er meget stærkere end menneskets. Hvor meget stærkere kan svinge en del fra hunderace til hunderace. Som udgangspunkt har hunde med opretstående ører en bedre hørelse end hunde med hængeører. Førstnævnte hunde er også bedre til at lokalisere hvor en given lyd kommer fra pga. deres ørers mobilitet.

Lugtesans:

Lugtesansen adskiller i høj grad hund og menneske. Det antages at næsten en tredjedel af hundens hjerne er dedikeret til lugtesansen (det olfaktoriske center). 
Det vurderes endvidere, at en hunds lugtesans er minimum 100.000 gange stærkere end et menneskes - og op til over en million gange stærkere, hvis der eksempelvis er tale om en blodhund. Hunde bruger desuden deres lugtesans til langt flere opgaver end mennesket - bl.a. genkendelse og kommunikation.
Hvor mennesket primært forstår verdenen via syn, så fortolker hunde primært deres omgivelser via lugtesansen. Det center i hjernen der vedrører lugtesansen er ca. 40 gange større hos hunde end hos mennesker.

Berømte hunde 
En lang række hunde, fiktive eller virkelige, har opnået verdensberømmelse. Blandt de mest kendte er:

 Ukendt race Laika. Første hund i kredsløb om jorden. Blev ofret for rumforskningens fremskridt i Rusland.
 Beaglen Nuser, Søren Bruns hund fra verdens mest læste tegneserie, Radiserne, tegnet af Charles M. Schulz, som er blevet et af verdens mest kendte varemærker.
 Collien Lassie, oprindelig fra en bog af Eric Knight, men hovedsageligt kendt fra talrige biograffilm og tv-serier.
 Grand Danoisen Scooby Doo, fra verdens længste tegnefilms tv-serie (hvad angår antal afsnit) af samme navn.
 Blandingshunden Pluto, Mickey Mouses hund, først kendt fra Walt Disneys Silly Symphonies og talrige tegnefilm og tegneserier.
 Slædehunden Balto, som var blandt de hunde, som ledte en ekspedition med medicin frem til byen Nome i Alaska i 1925. Hundeslæderne kørte mere end 1.000 kilometer på under en uge. Begivenheden mindes hvert år i verdens største hundeslædevæddeløb, Iditarod-løbet. Balto er senere blevet hovedperson i tre tegnefilm.
cobolt.dk tintin paa dansk Terry blev døbt i Sverige</ref>
 Dalmatineren Pongo fra tegnefilmen 101 dalmatinere.

Hønsehunden Balder er kendt i Danmark. Den tilhørte den populære tv-vært Poul Thomsen, som gennem sin optræden i tv-programmerne ”Dus med Dyrene” (1980-1985) og Danmarks Radios julekalender fra 1979, ”Jul i Gammelby”, blev kendt over hele landet. Da den døde i 1984, udløste det nærmest landesorg.
En anden berømthed er foxterrieren Kvik fra Danmarks mest sete tv-serie ”Matador”.

Eksterne henvisninger 
 Lov om forbud mod erhvervsmæssig indførsel og produktion af samt handel med skind og skindprodukter fra hunde og katte

Noter

Referencer