alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Våbenhus

Våbenhus betegner et lille forhus, hvorfra adgangen til kirken finder sted. Oftest er våbenhuset placeret i tilknytning til en kirkeskibs dør, men kan også være bygget sammen med kirkens tårn. 

Mange danske middelalderkirker fik tilføjet våbenhuse i sengotisk tid, dvs. 1400- og 1500-tallet. Deres funktion har primært været at yde ly for personer, der af forskellige årsager ikke havde ret til at betræde selve kirken. Således vides det, at fru Ingeborg Skeel til Voergaard lod bygge våbenhuse til et par kirker, da hun syntes, det var synd for barselskvinder, at de måtte stå i det fri på kirkegården og vente, indtil præsten ved kirkedøren havde "renset" dem, så de atter kunne komme til gudstjeneste. At man udelukkende har opført dem til opbevaring af mændenes våben under gudstjensten er ikke sandsynligt, da der i mange tilfælde blev opført våbenhuse vendt mod nord, altså ved den oprindelige kvindedør. Mange har endvidere anset det for sandsynligt, at man allerede inden opførelsen af våbenhusene i senmiddelalderen havde tilmuret den ene adgangsdør, således at begge køn anvendte samme dør. 

Våbenhuse blev også brugt til bystævner.

I fredstid, hvor øvrigheden (konge, adel og præstevæsen) frygtede for bondeoprør, blev våbenhusene anvendt til opbevaring af bøndernes våben. Kirken var det centrale samlingssted og i tilfælde af krig kunne man hurtigt bevæbne det lokale forsvar om nødvendigt.

Eksterne henvisninger 

Kirkearkitektur
Prædikestol

En prædikestol er en hævet plads i en kirkes skib (oftest i sydsiden), hvorfra præsten taler til menigheden. Prædikestolen blev introduceret i danske kirker i gotikken, men blev først en fast del af inventaret i renæssancen.

Se også 

Kirkeligt interiør
Kirkeskib (bygningsdel)

Et kirkeskib er en kirkes største rum, hvor menigheden sidder. I større kirker er der flere parallelt anbragte kirkeskibe, midterskib og sideskibe og/eller tværskibe.

Betegnelsen "skib" stammer fra det græske naos, der betegnede det indelukkede tempelrum. Ordet er siden blevet udbredt via middelalderlatinens navis.

Eksterne henvisninger 

Kirkearkitektur
Religiøse bygninger
Bygningsdele
4 (tal)

4 (Fire) er:
 Det naturlige tal efter 3, derefter følger 5
 Et heltal
 Et lige tal
 Et kvadrattal (2*2)
 Et sammensat tal – (specielt det mindste sammensat tal)

Det danske ord "fire" deler etymologi med de andre indoeuropæiske sprogs ord for det samme og lader ikke til at have nogen bagvedliggende betydning.

I matematik 
 Kvaterniongruppen Q8 består af 4 matricer, hvor hver matrix består af 4 elementer.
 På et to-dimensionelt koordinatsystem findes der 4 kvadranter.
 I gruppeteorien har følgende grupper orden 4:
 C4 , den cykliske gruppe der også betegnes Z4
 V , Klein's Vierer-gruppen
 4 (fire) udgør sammen med 2 (to) og 3 (tre) de eneste tre tal, hvis navn har lige så mange bogstaver som tallets værdi.

Kemi 
 Grundstoffet beryllium har atomnummer 4.

Astronomi 
 Månerne om en given planet, ud over Jordens egen måne, er traditionelt blevet tildelt romertal: På den måde har Jupitermånen Callisto, Saturnmånen Dione, Uranus-månen Oberon og Neptun-månen Thalassa alle fået romertallet IV.

Andet 
 4 elementer
 4 evangelister
 4 i en kvartet
 4 kardinaldyder
 4 livsaldre
 4 verdenshjørner
 4 ærkeengle
 4 år i en olympiade
 4 år mellem hvert skudår – undtagen ved hele århundreder, der ikke kan deles med 400
 højst 4 år mellem to ordinære Folketingsvalg i Danmark
 4 år mellem to ordinære kommunalvalg
 4 årstider
 Springeren i skak flyttes ved at placerer den i felttet som ligger ”to felter frem og et til siden”, hvor dette træk danner et L figur, som indeholder 4 felter i alt.
 Verdensmesterskabet (VM) i fodbold spilles hvert 4. år.
 Europmesterskabet (EM) i fodbold spilles hvert 4. år.
 På et vejkryds er der typisk 4 veje der løber sammen.
 IS-4 er en kendt sovjetisk kampvogn.
 En af de gennemgående, tematiske Lost-tal (4 8 15 16 23 42).
 I stelnumre er 4 VIN-kode for modelår 2004.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Bestemte tal
10

Se også 10 (tal)

Begivenheder

Født 
 Heron, græsk matematiker og ingeniør (død ca. 70)

Dødsfald

Sport

Eksterne henvisninger 

1. århundrede
12 (tal)

12 (tolv) er:
 Det naturlige tal efter 11, derefter følger 13
 Et heltal
 Et lige tal
 Et harshad-tal
 Et excessivt tal
 Et sammensat tal

Ordet "tolv" er sammensat af talordet to og et ord beslægtet med "at levne", egentlig "to levnet over".  På gammelengelsk hed det twelf, ordret two left (over ten), norrønt tolf.  Den indoeuropæiske rod er *liqw (= at blive til overs, være levnet) som man genfinder i latin linquere (= at lade tilbage) og reliquae (= levninger, rester), som er ophav til ordet "relikvie".  På germansk blev det *twalibi (= to til overs - altså efter ti). Ordstammen var *lib (= rest, levning), fra verbet *liban (= at forblive, være klæbrig), beslægtet med "lim" og vores verb "at [for]blive";  også med "klæder", som jo "klæber" (sidder) til kroppen, og "kløver", som har en klistret saft; samt engelsk clay (= ler), som man i gammel tid klinede på væggene for at tætte dem.

I matematik 

 12 er det mindste tal som er deleligt med alle tal op til 4.
 12 består af cifrene 1 og 2 som er de første to naturlige tal hvor tværsummen af 12 giver 3, hvilket er det tredje naturlige tal.
 12 er antallet af pentominoer, polyominoer sammensat af 5 kvadrater.
 En dodekagon er en polygon med 12 sider.
 En dodekaeder er et platonisk legeme med 12 femkantede flader.
 Kvadratet på 12 er det 12. fibonacci-tal.
 212 + 212 + 312 er et primtal, hvor 2 * 2 * 3 = 12.
 I en billion er der 12 nuller.
 De første 12 decimaler i det gyldne snit summer op til 66, hvor tværsummen af 66 giver 12.

I kemi 
 Grundstoffet magnesium har atomnummer 12.

Andet 
Der er:
 12 i et dusin, 12 dusin er et gros.
 12 disciple.
 12 måneder i et år.
 12 stjernetegn i dyrekredsen.
 12 riddere om det runde bord.
 12 nævninge.
 12 billedkort i et kortspil.
 12 imamer ifølge shia muslimerne.
 I Islam havde profeten Jacob 12 sønner.
 12 forskellige tal på et traditionelt vægur (tallene fra 1-12).
 12 prikker i alt på den højeste dominobrik.

Henvisninger 

Bestemte tal
11 (tal)

11 (elleve) er:
 Det naturlige tal efter 10, derefter følger 12.
 Et heltal.
 Et ulige tal.
 Et primtal, primtalstvilling til 13, og det mindste af primtalsfirlingerne 11, 13, 17 og 19.

Det danske ord "elleve" er sammensat af talordet én, og et ord beslægtet med "at levne", egentlig "én levnet over (ti)".  Den indoeuropæiske rod er *liqw (= at blive til overs, være levnet) som man genfinder i latin linquere (= at lade tilbage) og reliquae (= levninger, rester), som er ophav til ordet "relikvie".  På germansk blev det *twalibi (= to til overs - altså efter ti). Ordstammen var *lib (= rest, levning), fra verbet *liban (= at forblive, være klæbrig), beslægtet med "lim" og vores verb "at [for]blive";  også med "klæder", som jo "klæber" (sidder) til kroppen, og "kløver", som har en klistret saft; samt engelsk clay (= ler), som man i gammel tid klinede på væggene for at tætte dem.

I kemi 
11 er atomnummeret på grundstoffet natrium.

Andet 
 Der er 11 spillere på banen ad gangen for hvert hold i fodbold.
 11.11. (11. november) i 1918 afsluttedes første verdenskrig.
 11.11. fejres den årlige "de enliges dag" i Kina.

Henvisninger 

Bestemte tal
Primtal
28 (tal)

28 er et lige heltal og det naturlige tal, som kommer efter 27 og efterfølges af 29.

I matematik 
 Et fuldkomment tal: 1+2+4+7+14 = 28
 Et trekanttal: 1+2+3+4+5+6+7 = 28

Andet 
 28 dage i februar (i år, der ikke er skudår)
 28 bogstaver i det danske alfabet, hvis man henholder sig til børnesangen.
 28 er atomnummeret på grundstoffet nikkel

Bestemte tal
29 (tal)

29 er et ulige heltal og det naturlige tal, som kommer efter 28 og efterfølges af 30.

I matematik 
 Det 10. primtal, og tvilling med 31
 Et pythagoræisk primtal (4×7 + 1 = 52 + 22)

Andet 
 Der er 29 dage i februar, hvis det er skudår.
 Der er 29 bogstaver i det danske alfabet, uanset at børnesangen siger at "28 skal der stå".
 29 er atomnummeret på grundstoffet kobber
 En 29'er er en jolletype
 En myg har 29 tænder.

Noter 

Bestemte tal
Primtal
30 (tal)

30 er et lige heltal og det naturlige tal, som kommer efter 29 og efterfølges af 31.

I matematik 
 produktet af de tre første primtal og dermed et primorial ()
 Et harshad tal

Andet 
 Der er 30 dage i månederne april, juni, september og november
 30 er atomnummeret på grundstoffet zink

Bestemte tal
31 (tal)

31 er et ulige heltal og det naturlige tal, som kommer efter 30 og efterfølges af 32.

I matematik 
 Det 11. primtal, og et mersenneprimtal.
 31 er primtalstvilling med 29.
 31 er latmirp med 13.
 tallene 31, 331, 3331, 33331, 333331, 3333331, og 33333331 er alle primtal, men de næste 9 tal på denne form er sammensatte

Andet 
 Der er 31 dage i månederne januar, marts, maj, juli, august, oktober og december
 Atomnummeret på grundstoffet gallium
 Enogtredive (kortspil)

Noter 

Bestemte tal
Primtal
4

Se også 4 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Sport

Eksterne henvisninger 

04
7

Se også 7 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Sport

Eksterne henvisninger 

07
11



Begivenheder

Født

Dødsfald

Sport

Eksterne henvisninger 

1. århundrede
12

Se også 12 (tal)

Begivenheder

Født 
 31. august – Caligula, romersk kejser

Dødsfald

Sport

Eksterne henvisninger 

1. århundrede
13



Begivenheder

Født

Dødsfald

Sport

Eksterne henvisninger 

1. århundrede
28



Begivenheder

Født

Dødsfald

Sport 

1. århundrede
29



Begivenheder 
Jesus starter sit virke

Født

Dødsfald 
 Livia, kejser Augustus hustru og mor til kejser Tiberius, dør

Eksterne henvisninger 

1. århundrede
30

Se også 30 (tal)

Begivenheder

Født 
 8. november – Nerva, romersk kejser (død 98).

Dødsfald

Sport

Eksterne henvisninger 

1. århundrede
31

Se også 31 (tal)

Begivenheder 
Sejanus, som er konsul sammen med kejser Tiberius og har kommandoren over kejserens livvagt, pønser på at tage magten i Rom, men lokkes til Senatet, hvor han arresteres og kort efter henrettes.

Født

Dødsfald

Sport 

1. århundrede
666

For en beskrivelse af uhyret 666 se Dyrets tal og Hexakosioihexekontahexafobi.

Begivenheder 
 Benediktiner-klostrene Chertsey Abbey ved Chertsey og Barking Abbey (i dag Barking, London) i England grundlægges af den senere biskop af London Earconwald, hvor han og sin søster Æthelburh indsættes som henholdsvis første abbed og abbedisse.

Født

Dødsfald 
 Yeon Gaesomun – militærleder og diktator af det koreanske Goguryeo (født 603).

Eksterne henvisninger 

66
9 (tal)

9 (ni) er:
 Det naturlige tal efter 8, derefter følger 10
 Et heltal
 Et ulige tal
 Et heldigt tal
 Et kvadrattal (3×3)
 Et defektivt tal

Det danske ord "ni" deler etymologi med de andre indoeuropæiske sprogs ord for det samme, og viser stor lighed med ordet "ny"; især i fransk, hvor neuf betyder både "ni" og "ny".  Oprindelsen til "ny" er den indoeuropæiske rod *newo,  med slående lighed til *newn, der anses som roden til "ni".  Ligheden kan skyldes, at man i oldtiden regnede i firere, med "otte" som dualisform (4 x 2, med 4 som håndens fingre minus tommelfingeren), hvorefter kom "det nye tal", altså "ni". 

Når tallet skal videregives som enkeltciffer i radiokommunikation, f.eks. i maritim sammenhæng, eller i andre situationer, hvor støj kan give anledning til fejlhøringer, udtales ni ofte najner, formentlig som afledning af det engelske ord for ni, nine (udtales "najn").

I matematikken 
 Ni-prøven
 9 går op i et tal hvis 9 går op i tallets tværsum. F.eks går 9 op i 3456, da tværsummen (3+4+5+6) er 18. Ligeledes går 9 op i 4356, 4536, 4563 og så videre.
 En novegon er et polygon med 9 sider.
 En milliard har 9 nuller.
 Kaprekars konstant er 6174, har tværsum 9.
 Produktet af de første 9 fibonacci-tal 1*1*2*3*5*8*13*21*34 = 2227680 med tværsum 9.
 Kvadratet af det første ulige primtal er 9.
 12345679 × 9 = 111111111
 12345679 × 18 = 222222222
 12345679 × 81 = 999999999
 2 × 9 = 18 (1 + 8 = 9)
 3 × 9 = 27 (2 + 7 = 9)
 9 × 9 = 81 (8 + 1 = 9)

Kemi 
 Grundstoffet fluor har atomnummer 9.

Astronomi 
 Månerne rundt om en given planet, ud over Jordens egen måne, er traditionelt blevet tildelt romertal: På den måde har Jupitermånen Sinope, Saturnmånen Phoebe, Uranus-månen Cressida og Neptun-månen Halimedes alle fået romertallet IX.

Andet 
Der er
 9 mødre til Heimdal i nordisk mytologi.
 9 guder grupperet i enneaden i egyptisk mytologi.
 9 muser i græsk mytologi.
 9 i en nonet.
 9 verdener i nordisk mytologi.
 9 måneder i en graviditet.
 I det klassiske sudoku puzzlespil er der 9 rækker, 9 kolonner og 9 blokke. Alle felterne i spillet skal udfyldes med et af de 9 cifre fra 1 til 9.
 Der er 9 vokaler i det danske alfabet.
 I kryds og bolle-spillet er der 9 felter i alt.
 I brætspillet mølle har hver spiller 9 brikker.
 Det siges om katten, at den har 9 liv.
 9 er det største tal blandt listen af enere.
 I 13-skalaen gives karakteren 9: For den gode præstation, der ligger lidt over middel.
 I stelnumre er 9 VIN-kode for modelår 2009.
 Christian 9. – dansk konge.
 Frederik 9. – dansk konge.

Musik 
 9 (album) – et album med heavy metal-bandet Mercyful Fate

Henvisninger 

Bestemte tal
5 (tal)

5 (Fem) er:
 Det naturlige tal efter 4, derefter følger 6
 Et heltal
 Et ulige tal
 Et primtal, specielt et fermatprimtal (F1 = 2²+1), et pythagoræisk primtal (4×1 + 1 = 22 + 12) og et fakultetsprimtal (3! – 1) (desuden primtalstvilling til både 3 og 7)
 Det 5. i rækken af Fibonaccis tal
 Det 2. pyramidetal (summen af de to første kvadrattal: 12+22=5)
 Et defektivt tal

Det danske ord "fem" deler etymologi med de andre indoeuropæiske sprogs ord for det samme, og det er beslægtet med ordet "finger". Måske betød det engang fingrene.

Romertallet for fem er V.

Kemi 
 Grundstoffet bor har atomnummer 5

Astronomi 
 Månerne om en given planet, ud over Jordens egen måne, er traditionelt blevet tildelt romertal: På den måde har Jupitermånen Amalthea, Saturnmånen Rhea, Uranus-månen Miranda og Neptun-månen Despina alle fået romertallet V.

Andet 
Og der er:
 5 fingre på en menneskehånd
 5 i en kvintet
 5 permanente medlemmer af FN's sikkerhedsråd
 5 tæer på en menneskefod
 5 sider i en pentagon
 5 sanser: Syns-, høre-, lugte-, smags- og følesansen
 5 sider på en pyramide

 I stelnumre er 5 VIN-kode for modelår 2005.

Bestemte tal
Primtal
1781

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1781 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Immanuel Kant udgiver første udgave af Kritik af den rene Fornuft

Januar 

 1. januar - den første jernbro nogensinde åbnes i Shropshire, England

Marts 
 13. marts - opdagede den engelske astronom Sir William Herschel, planeten Uranus

April 

 25. april - Slaget ved Hobkirk’s Hill 
 29. april - den franske flåde besætter Tobago 

 Landsbyen Vridsløsemagle nedbrænder

August 

 5. august - slaget ved Dogger Bank

Oktober 

 19. oktober - under USA's uafhængighedskrig overgiver Lord Cornwallis overgiver sig til George Washington ved Yorktown

December 

 31. december - The Bank of North America, den første bank i USA, åbner

Født 
 12. juli – Anne Marie Mangor – kogebogsforfatterinden Madam Mangor
 12. november – Clas Livijn, svensk forfatter (død 1844).
 8. december – Eggert Christopher Tryde – stiftprovst, kongelig konfessionarius og æresdoktor

Dødsfald 
 17 marts - Johannes Ewald - dansk digter og dramatiker
26. november - Johan Frederik Gotthilf Lehmann, dansk officer (født 1725).

Eksterne henvisninger 

81
Nordpolen

Nordpolen er navnet på den geografiske nordpol, som ligger på 90 grader nordlig bredde, og er det ene af de 2 punkter (den geografiske nordpol og sydpol), hvor Jordens imaginære rotationsakse går igennem jordoverfladen.

Det der benævnes "Den magnetiske nordpol" (jordens magnetiske nordpol), flytter sig over tid pga. magnetiske forandringer i jordens kerne. I 2001 besluttede det Geologiske Råd i Canada at den magnetiske nordpol lå nær Ellesmere Island i det nordlige Canada på 81°3' nord, 110°8' vest. Den magnetiske nordpol befandt sig på 83°1' nord, 117°8' vest i 2005. I 2009, stadig placeret indenfor det arktiske område som Canada gør krav på, befandt den sig på 84°9' nord, 131°0' vest, den bevægede sig mod Rusland med en hastighed på ca. 55-60 km per år. I 2012 er det anslået at den magnetiske nordpol har flyttet sig ud af det arktiske område, som Canada gør krav på, til lokationen 85°9' nord, 147°0' vest.

Selvom den kaldes nordpolen, er den faktisk en magnetisk sydpol, og derfor tiltrækker den en magnetnåls nordpol. På en magnet vil der altid være områder, hvor den magnetiske tiltrækning er størst. Disse områder kaldes for poler. En magnet har to poler, nemlig en nord- og en sydpol.

Den uopnåelige nordpol er det sted i Ishavet der er fjernest fra land, på 84°03' nord, 174° 51' vest.

Se også 
 Antarktis 
 Arktis | breddekreds | datolinjen | jævndøgn | lyse nætter | længdekreds | meridian | polarkreds | solhverv | Skt Hans | Sydpolen | vendekreds | Ækvator

Eksterne henvisninger 

 Web cams: Live from the North Pole!
 Sydpol og nordpols dyrespil: BBC: He has specially selected you for a scientific mission
 Ing.dk, 04.07.2001: Nordpolen måske dansk  Citat: "...Dansk Polar Center vil undersøge, om Grønland og Nordpolen ligger på samme kontinentalsokkel, skriver Politiken...."
 Planetary Visions: The Geography of the Poles  Se 2D- og 3D-videofilm.
 11.04.2002, Ing.dk: Den magnetiske nordpol er på vej mod Sibirien
 31 December, 2003, BBCNews: Earth loses its magnetism Citat: "..."We can have periods without reversals for many millions of years, and we can have four or five reversals within one million years," said Yves Gallet..."
 2005-03-02, Sciencedaily: Scientists Discover Why The North Pole Is Frozen

Navigation
Geografiske områder og steder
Kuglelyn

Et kuglelyn er et gådefuldt fænomen og endnu ikke videnskabeligt anerkendt, da man ikke har en fysisk forklaring på fænomenet. 

Der findes ikke nogen bredt accepteret forklaring på kuglelyn. En af mange teorier der ofte nævnes er at kuglelyn består af glødende plasma, der bliver holdt sammen af et magnetfelt, der dannes i den ladede luft i lynkanalen fra et almindeligt lyn.

En anden teori går ud på at det skyldes bittesmå siliciumpartikler fra jorden, der kastes op i luften ved lynnedslag og går i forbindelsen med ilt og kulstof. Denne blanding vil så danne trådbolde der kan brænde, og udsende lys.

I 2012 fik forskerne Jianyong Cen, Ping Yuan og Simin Xue fra Northwest Normal University optaget et, som de selv skriver formodet, kuglelyn på 5 meter, med en levetid på 1,5 sekund, med et digitalkamera og et højhastighedskamera med høj spektral opløsning. Kuglelynet startede med at være purpurhvid og herefter orange, hvid og til sidst rød. Det spektrale kamera optog kun sidste halvdel af kuglelynslevetiden. Spektralanalysen viste silicium, jern og calcium, hvilket er almindelige grundstoffer i jorden. Forskerne skrev, at det støtter tesen om, at kuglelyn næres af grundstoffer fra jorden, som frigøres under lynnedslag. Dog blev det optagne kuglelyn lysmoduleret med 100 Hz, hvilket med stor sikkerhed skyldes de nærthængende højspændingsledninger.

Se også 
 Lyn
 Fænomenet i Hessdalen
 Meteorologi 
 UFO

Referencer

Eksterne henvisninger 

 DMI, Lyn og torden: Kuglelyn 
 Ing.dk, 02/07/01 Kuglelyn dræber 17 køer (og vælter 80) 
 Ing.dk, 15/02/06 Forskere skaber kunstige kuglelyn i laboratoriet 
 
 Ukendt troværdighed: Mysteries-megasite.com, Vejviser: Ball Lighting Links 
 Ball Lightning Page
 Webarchive backup: Alternativ "brødrister": 'Ball Lightning' produced using a high voltage arc and carbon
 Tesla's production of electric fireballs  Citat: "...Our conclusion is that these fireballs are primarily RF in origin, and not nuclear phenomena..."
 21 December, 2001, BBCNews: Ball lightning baffles scientists
 Abstracts of papers of AIS Atmosphere Ionosphere Safety Conference, Kaliningrad, Russia, 2010 

Atmosfærisk elektricitet
Pseudovidenskab
Uløste problemer indenfor fysik
Nazca-linjerne

Nazca-linjerne er kunstigt frembragte linjer i Nazca-ørkenen i Peru mellem byerne Nazca og Palpa.
De blev lavet af Nazcafolket i perioden 200 f.Kr.-700. Formålet med linjerne er endnu ikke fuldstændigt opklaret.

Teorier 
En af forklaringerne på linjerne er, at de afbilder navnene på og angiver vandføringen af kilderne i ørkenen.

Mange af figurerne er kun genkendelige fra luften, hvilket har affødt forskellige teorier.
Erich von Däniken foreslog i sin bestseller bog Chariots of the Gods? (1968), at linjerne kunne være landingsbaner for ufoer.

Se også 
Andre gåder/underværker/sagn: Atlantis, Kuglelyn, Stonehenge, Påskeøen, Piri Reis-kortet, Sfinksen i Giza, Pyramiderne i Giza, Den store pyramide i Giza, Verdens syv underværker

Eksterne henvisninger 

 Google: Nazca Lines 
 Photogrammetric Reconstruction of the Geoglyphs of Nasca and Palpa

Præcolumbianske kulturer
Verdensarvsområder i Peru
Geoglyffer
Klak

Klak er et gammelt lydord for fuglenes angstskrig.

Som tilnavn betyder det Tja, oldnordisk "klak" betyder (fugle)kvidren. Den oprindelige betydning af ordet var "(at) lyde" eller "smælde" (urgermansk "klakan"). Via betydningen "noget som brister med et smæld" kom klak til at betyde svag eller kraftløs; den betydning af "klak" kendes fx i svensk dialekt og genfindes i det beslægtede oldnordiske "kløkkr" som betyder "blød" og "eftergivende". 

Så et gæt kunne være blød eller eftergivende.

Beslægtet med at klynke.

Se også
Harald Klak

Fugle
Myte

Myte: (græsk μῦθος mythos "fortælling")

Ordet vandt indpas sprogbrug i 19. århundrede, og i Ordbog over det danske sprog blev følgende betydninger registreret:

 Fra gammel tid overleveret fortælling om (hedenske) guders liv, bedrifter osv.; gudesagn.
 (Op)digtet fortælling, der helt eller delvis mangler virkelighedsgrundlag; eventyr; usandfærdig eller urimelig fortælling eller beretning; fabel.
 Uden forestilling om en afsluttet beretning: løs snak; digt; løgn; noget opdigtet.

Myte bliver især i hverdagssproget ofte brugt synonymt med legende, allegori, fiktion eller løgn.

Videnskabelige studier af myter betegnes som mytologi.

I religionsvidenskab og antropologi betegner en myte en religiøs fortælling, der forklarer noget om virkelighedens indretning (se ætiologi). I modsætning til et sagn eller en legende kan en myte (ligesom et eventyr) foregå uden for tid og rum. I sociologien interesserer forskningen sig især for mytens funktion i opbygningen af fællesskaber.
Roland Barthes skelnede mellem mytens struktur og normer. Strukturen skaber genkendelighed og definerer fortælleformen, mens normerne udtrykker de værdier, myten skal formidle.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Myth and Legend from Ancient Times to the Space Age
 December 01 2004, Independent: Santa has a role to play in child development Citat: "..."If Santa Claus died, we would hold a serious incident inquiry and if we had any sense we should ask the Tooth Fairy to chair it," Salter added. – Sapa-AFP..."

Se også 

 mytologi, kosmogoni, teogoni, antropogoni og eskatologi.
 Myte (Johannes V. Jensen)

Folkeminde
Mytologi
Carl Brosbøll

Carl Brosbøll (pseudonym Carit Etlar) (7. august 1816 i Fredericia – 9. maj 1900 i Gentofte) var en dansk forfatter.

Liv og forfatterskab 

Hans fulde navn var Johan Carl Christian Brosbøll. Han var søn af Jørgen Christian Brosbøll, tobaksfabrikant, købmand og brandinspektør, og Ursula Margrethe født Bache. Han blev født i Fredericia d. 7. august 1816.

Brosbøll deltog i Treårskrigen som menig fra 1849 til fredsslutningen i 1851.

I 1851 blev han gift med Hansine Erasmine Thorbjørnsen; dette ægteskab blev ophævet, og han blev i 1888 i Innsbruck gift med Olga Augusta Schultz, datter af løjtnant jægermester Jens Frode Schultz.

Brosbøll var ansat ved Det Kongelige Bibliotek 1853-1885, men levede siden af sit forfatterskab skrevet under pseudonymet "Carit Etlar" som var en sammenstilling af fornavnene på hans første digtermuse Tertia Fabricius, som døde i en tidlig alder, og eget fornavn, når bogstaverne blandes på en bestemt måde, CARL-TERTIA, som blev til CARIT-ETLAR . 

Carit Etlars romaner er ofte historiske fortællinger med krige og konflikter som baggrund. Han er ofte blevet afvist som underholdningsforfatter, men der findes ikke så lidt politisk og social kritik i flere af hans romaner, hvori overklassens arrogance stilles op imod småfolks nationale holdning og tapperhed. Han undgår ofte banale lykkelige slutninger. Han er påvirket af både de franske spændingsroman-forfattere (Alexandre Dumas den ældre samt den yngre) og af den danske hjemstavnsfortælling hos Blicher.
 
Etlar huskes især for Gjøngehøvdingen og Dronningens vagtmester, hvor de svenske soldater i lyset af en vis nordisk støtte til Danmark i Treårskrigen skildres som ædle krigere, medens svenskernes tyske lejetropper beskrives som brutale, usle og nedrige i lyset af samme krig .

Om Carit Etlars store popularitet vidner de talrige udgaver samt oversættelser til fremmede sprog.

Hans gravsten med buste står ved Vældegårdsvej ved det sydvestlige hjørne af Bernstorff Slotshave.

Bibliografi 
Brosbøll skrev blandt andet, under pseudonymet Carit Etlar, følgende:

 Smuglerens Søn – roman (1839) Link til digital udgave
 Madsalune – roman (1841) Link til digital udgave
 Strandrøveren – roman (1853)
 Gjøngehøvdingen – roman (1853) (Den fulde tekst 556 Kb) Link til 1. udgave 1853 digitalt
 Dronningens Vagtmester – roman (1855) link til digital udgave
 Vaabenmesteren – roman (1855)
 Herremænd – noveller (1855) 
 Herverts Krønike – roman (1863)
 Krigsbilleder – noveller (1865)
 Broget Selskab – noveller (1868)
 Tranens Varsel – roman (1869)
 Viben Peter – roman (1874)
 Tordenskjold i Dynekilen – skuespil (1872)
 Fangen paa Kalø – roman (1877)
 Salomon Baadsmand – roman (1881)

Skuespil 
 I Dynekilen – skuespil (1862)

Carl Brosbølls skuespil findes bevaret i Dramatisk Bibliotek på Det Kongelige Bibliotek.

Eksterne henvisninger 
 Carl Brosbøll på Dansk Forfatterleksikon
 
 Martin Dyrbye: Carit Etlars Fredericia, minder og myter, Lokalhistorisk Forlag, 1994, 87 sider, Ill.

Fodnote 

Romanforfattere fra Danmark
Novelleforfattere fra Danmark
Dramatikere fra Danmark
Personer fra Fredericia
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Langfinnet ål

Den langfinnede ål (Anguilla reinhardtii) findes to steder:

Den newzealandske lever bl.a. i Eman-floden. De kan mindst blive 2 meter lange og veje mindst 16 kg.

Den australske langfinnede ål lever i det østlige Australien fra Cape York til Tasmanien. De kan mindst blive 3 meter lange og veje 22 kg.

På grund af dens størrelse kan den måske forveksles med søslanger. Se derfor også kryptozoologi.

Se også 
 Ål
 Congerål

Eksterne henvisninger 

 February 21, 2005, iol: 'Nessie's offspring' attacks on trout farm  Citat: "..."Nessie's offspring" that has suddenly appeared in breeding ponds and begun eating up the fish...Visitors who have seen the creature said it was about four metres long with a head the size of a football..." 
 2000, Quantification of the maximal swimming performance of Australasian glass eels, Anguilla australis and Anguilla reinhardtii, using a hydraulic flume swimming chamber 
 Longfinned Eel Fact File 
 Long finned eel (Anguilla reinhardtii)  Citat: "...Other Names: Spotted eel..."

Ålefisk
Conger

Conger er en slægt af fisk i havålfamilien. Til slægten hører blandt andet havål (Conger conger). Conger er lange ålefisk. De har ingen skæl. De har store gællespalter og et stort hoved med en bred mund og stærke tænder. Det er rovfisk som findes i alle oceaner. Flere, inkl. havål, er værdsatte spisefisk.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Ålefisk
Ålefisk

Ålefisk hører under de Strålefinnede fisk.

 Orden Ålefisk Anguilliformes
 Underorden Anguilloidei
 Familie Ferskvandsål Anguillidae (europæisk ål, Langfinnet ål) Anvendes til mad.
 Familie Heterenchelyidae
 Familie Moringuidae (worm eels)
 Familie Xenocongridae (false morays)
 Familie Murænefamilien Muraenidae (Muræne)
 Familie Myrocongridae
 Underorden Nemichthyoidei
 Familie Sneppeålfamillien Nemichthyidae
 Familie Serrivomeridae (sawtooth snipe eels)
 Familie Cyemidae (bobtail snipe eels)
 Underorden Congroidei
 Familie Havålfamilien Congridae (Conger ål)
 Familie Muraenesocidae (conger pikes)
 Familie Nettastomatidae (witch eels)
 Familie Nessorhamphidae (duckbilled eels)
 Familie Derichthyidae (neck eels)
 Familie Ophichthidae (snake eels)
 Familie Macrocephenchelyidae
 Underorden Synaphobranchoidei
 Familie Synaphobranchidae
 Familie Simenchelyidae (parasitic eels)
 Familie Dysommidae
Gråhval

Gråhvalen (Eschrichtius robustus) er en bardehval. Det er den eneste art i slægten Eschrichtius, der tillige er den eneste slægt i familien af gråhvaler. Den rejser årligt over store afstande: 8.000-11.000 km, da dyrenes føde findes mod nord langs den amerikanske vestkyst, mens dyrene mødes og formerer sig i kystvandene omkring den Californiske Halvø. Turen tager omkring 2-3 måneder. Når kalvene er født nogle uger efter hvalernes ankomst, vender de alle tilbage til fødeområderne nordpå.

Gråhvalen bliver op til 15 meter lang og vejer omkring 36 tons. Den bliver omkring 50-60 år gammel. Hunhvalen får en unge ca. hvert andet år. Kalven bliver i modsætning til hos de fleste andre hvaler født med hovedet først. Man mener, at en af grundene til, at dyrene rejser så langt for at formere sig, er, at det lave kystnære vand beskytter de nyfødte kalve mod hajer.

Før i tiden blev gråhvalen jaget. Da blev den kaldt "devil fish", da den var kendt for at kæmpe for sit liv. Den nordatlantiske population blev derved for 300 år siden udslettet.

Gråhvalens føde består af bundlevende krebsdyr, som den fanger ved at svømme sidelæns langs bunden med munden åben. Under den årlige migration lever hvalen dog hovedsagelig af fedtreserver.

Gråhvalens udseende er meget karakteristisk. Dyrets hoved er fyldt med gråhvide plamager; det er ar fra parasitter.

Gråhvalens eneste fjender er mennesker og spækhuggere. Siden 1946 har hvalerne været beskyttet af internationale aftaler, der satte en stopper for gråhvalfangsten. Siden da er antallet af gråhvaler langsomt steget.

Bardehvaler
Nordamerikas fauna
Dyr fra Nordasien
Pukkelhval

Pukkelhvalen (Megaptera novaeangliae) er en stor hval, der tilhører bardehvalerne. Den bliver omkring 18 meter lang og vejer omkring 36 tons. Blåsten fra pukkelhvalen bliver 3-6 meter høj. Pukkelhvalen findes over det meste af verden, enkelte gange også i Danmark. I dag skønnes der at være omkring 85.000 pukkelhvaler i hele verden.

Pukkelhvalen æder krill, som den sier ud af vandet ved hjælp af barderne, men den kan også aktivt jage fisk, som den kan lamme ved at slå de lange finner eller halen ned i vandoverfladen med et brag. Flere hvaler kan også finde på at slå sig sammen om jagten. De bygger et fiskenet ved at puste bobler i en ring. Fiskene svømmer ikke igennem boblerne og bliver derfor på et afgrænset område. Hvalerne skiftes til at svømme op gennem bobbeltragten og æde af den indfangne fiskestime.

Pukkelhvalen er meget nem at identificere. Den har et meget karakteristisk hoved, og dens krop er oversået med mange pukler og buler. Rygfinnen ligner en pukkel, som har været navngivende for den. Hvalens luffer er meget lange i forhold til alle andre hvalarter, op til 5 meter lange (rekorden er 6 meter).

Pukkelhvalers hale er som menneskers fingeraftryk. Ved hjælp af fotos af halernes underside kan forskere kende de enkelte individer fra hinanden, idet de sort-hvide mønstre er forskellige. Pukkelhvalen har et stort register af lyde, og derfor er dens hvalsang berømt over hele verden.

Galleri

Referencer 

Finhvaler
Grønlands pattedyr
Meteorologi

Meteorologi er studiet af atmosfæren som fokuserer på vejrprocesser og vejrudsigter. Meteorologiske fænomener er observerbare vejrhændelser. Disse hændelser er afgrænset af variabler som eksisterer i jordens atmosfære. Variablerne er temperatur, tryk, vanddamp, gradienter og samspillet af variable, for at nævne nogle få. 

Meteorologi, klimatologi og atmosfærisk fysik indgår i de atmosfæriske videnskaber.

Meteorologiske instrumenter og udstyr 
 anemometer
 barometer
 hygrometer
 termometer
 radar
 Doppler radar
 satellit
 regnmåler
 vejrhane

Meteorologisk døgn 
Et meteorologisk døgn tager sit udgangspunkt fra kl. 07:00 til 07:00 næste dag lokal tid. Således begyndte f.eks. den meteorologiske dag 31. marts klokken 7:00 på dagen og sluttede 1. april 7:00. Et isdøgn vil derfor vare 24 timer fra 7:00 til 7:00 næste dag og følger dermed ikke den normale døgncyklus.

Se også 
 Vejrudsigt, Badevandsudsigt, Vandudsigt, Jorden, Meteotsunami, Flodbølge, Tidevand, Jordens atmosfære, Drivhuseffekt, Klima, Menneskeskabt drivhuseffekt, Global opvarmning, Stormflod, Springflod, Vejrmanipulation.

Eksterne henvisninger 

 Roholt: vejrleksikon 
 DMI, Danmarks Meteorologiske Institut 

Videregående uddannelser i Danmark
Akademiske discipliner
 
Anvendt og tværfaglig fysik
Béziertrekant

En kubisk Béziertrekant er en flade med ligningen

hvor α3, β3, γ3, α²β, αβ², β²γ, βγ², αγ², α²γ og αβγ er trekantens kontrolpunkter.

En Béziertrekant med markerede kontrolpunkter
Trekantens hjørner er punkterne α3, β3 and γ3. Trekantens sider er selv bézierkurver, med de samme kontrolpunkter som béziertrekanten.

Det er også muligt at skabe andengrads eller andre grader af béziertrekanter, ved at ændre eksponenten i den oprindelige ligning, som bevirker at der vil være flere eller færre kontrolpunkter. Med eksponenten 1, er den resulterende béziertrekant en regulær flad trekant. I alle tilfælde vil trekantens sider være bézierkurver af samme grad.

På grund af ligningens natur vil hele trekanterne være afgrænset inden for volumenet omringet af kontrolpunkterne, og affine transformationer af kontrolpunkterne vil korrekt transformere hele trekanten på samme måde.

En fordel ved béziertrekanter i computergrafik er, de er glatte, og nemt kan approksimeres af regulære trekanter, ved rekursiv deling af beziertrekanten i to separate béziertrekante, indtil de betragtes som tilpas små, udelukkende ved brug af at lægge sammen og ved division med to, uden brug for flydende punkts-matematik overhovedet.
 Følgende beregner de nye kontrolpunkter for den halvdel af béziertrekanten med hjørnet α3, hjørnet halvvejs på bézierkurven mellem α3 and β3, og det sidste hjørne γ3.

ensbetydende, men udelukket ved brug af at lægge sammen og division med to,

hvor := betyder at erstatte vektoren på venstre side med vektoren på højre side.
Bemærk at halvering af béziertrekanten ligner halvering af bézierkurver af alle grader op til graden af béziertrekanten.

Se også 
 bézierkurve, flade

 Pierre Bézier

Geometriske former
Tredjegradsligning

En tredjegradsligning, også kaldet en kubisk ligning, er en polynomiumsligning i hvilket den højeste eksisterende potens af den ubekendte x er den tredje potens. Den generelle form kan skrives som følger, hvor vi antager, at koefficienterne a0,...,a3 er reelle tal med a3 forskelligt fra nul.

Et eksempel er ligningen

At løse en tredjegradsligning svarer til at finde rødderne af et tredjegradspolynomium.
Hvert tredjegradspolynomium har mindst én løsning x blandt de reelle tal. Følgende kvalitetsmæssigt forskellige tilfælde er mulige:
 Tre forskellige reelle løsninger
 To reelle løsninger, en som er dobbeltløsning
 En enkelt reel løsning, som er en trippelløsning
 En enkelt reel løsning og et par af komplekst konjugerede løsninger som er komplekse tal
Et polynomiums diskriminant kan bruges til hurtigt at afgøre, om ligningen har flere løsninger.

Løsning af tredjegradspolynomium 
Løsningerne kan findes med følgende metode af Tartaglia og trykt af Gerolamo Cardano i 1545.

Først dividerer vi den givne ligning med a3 og får en ligning med formen

Substitutionen x = t – a/3 fjerner andengradsleddet, og vi får en tredjegradsligning af formen
 
For at løse denne ligning, find to tal u og v sådan at
{|
|
|
|-
| 
|
|}
En løsning af vores ligning er så givet af

som kan kontrolleres ved direkte indsættelse af denne værdi for t i (1).

Ovenstående system for u og v kan altid løses:
løs den anden ligning for v, sæt ind i den første ligning, løs den resulterende andengradsligning for u3, derefter tage kubikroden for at finde u. I nogle tilfælde vil andengradsligningen give komplekse løsninger, selv da mindst én sådan løsning t af (1) vil være reel. Det var allerede bemærket af Cardano og er et stærkt argument for nytten (hvis ikke eksistensen) af komplekse tal.

Når værdierne for t er kendt, kan substitutionen x = t – a/3 afvikles for at finde værdierne af x, som løser den oprindelige ligning.

Så, hvis vi har en ligning

vi sætter
 og 
og har

Sådan at u3 – v3 = q, og uv = p/3, vi finder
 og 
og da x + a/3 = v – u så er

Hvis kvadratroden er af et negativt tal, så vil kubikroden være af et komplekst tal. En måde at tage kubikrodden af et komplekst tal er at oversætte det komplekse tal til polære koordinater med vinklen 0 langs den positive reelle akse, dividere vinklen med 3, og tage kubikroden af modulus. Der er måske en nemmere måde.

Bemærk at ved at finde af u, var der 6 muligheder, da der er to løsninger til kvadratroden og tre komplekse løsninger til kubikroden. Men, den løsning man vælger til kvadratroden påvirker ikke den endelige resulterende x.

Se også 
 Andengradsligning

Ligninger
Polynomier
Barry Manilow

Barry Manilow (født Barry Alan Pincus 17. juni 1943) er en amerikansk sanger og sangskriver, hvis karriere har varet i over syv årtier. Hans hits inkluderer "Could It Be Magic", "Mandy", "I Write the Songs", "Can't Smile Without You" og "Copacabana (At the Copa)".

Han har indspillet og udgivet 51 Top 40 singler på Adult Contemporary Chart, inklusive 13 der toppede som nummer ét, 28 der nåede ind i top 10 og 36 i top 20. Manilow har udgivet 13 platin og seks muliti-platin albums. Selvom han ikke er blandt kritikernes favorit, er Manilow blevet rost af øvrige kunstnere i industrien, inklusive Frank Sinatra, der i 1970 sagde at "han er den næste".

Udover at producere og arrangere albums til sig selv og andre kunstnere har Manilow skrevet og optrådt med sang etil musicals, film og reklamer til firmaer som McDonald's, Pepsi-Cola og Band-Aid fra 1960'erne. Han har været nomineret til Grammy Awards (og har vundet én) som producer, arrangør og kunstner sammenlagt 15 gange (og i alle årtier) fra 1973 til 2015. Han har også produceret Grammy-nominerede albums for Bette Midler, Dionne Warwick, Nancy Wilson og Sarah Vaughan. Manilow har solgt over 85 mio. albums som solokunstner, hvilket gør ham til én af verdens bedst sælgende kunstnere.

Privatliv 
Manilow blev gift i 1964 med Susan Deixler, som han havde mødt i high school; ægteskabet blev annulleret i 1966. Han blev i april 2014 gift med sin manager Garry Kief, som han mødte i 1978.

Turnéer 

 II Tour 
 Barry Manilow in Person 
 This One's for You Tour 
 Even Now Tour 
 1980 World Tour 
 In the Round World Tour 
 Around the World in 80 Dates 
 Hot Tonight Tour 
 Paradise Tour 
 Big Fun Tour de Force 
 Barry Manilow in Concert 
 Showstoppers Tour 
 Greatest Hits...and Then Some Tour 
 World Tour '96 
 Reminiscing Tour 
 Manilow Live! 
 Live 2002 
 One Night Live! One Last Time! Tour 
 An Evening of Music and Passion 
 The Hits...and Then Some Tour 
 2012 Tour 
 Manilow in Concert: Direct from Broadway 
 2014 Tour 
 One Last Time! Tour 
 A Very Barry Christmas 
 This is My Town Tour 
 2022 UK Tour

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Sangere fra USA
Hollywood Walk of Fame
Croonere
Johan Rantzau

Johan Rantzau () (født 12. november 1492, død 12. december 1565) var feltherre for Frederik I og Christian III. Han var holstensk feltmarskal i 1523 og skrev sig til Breitenburg i 1526, Rethwisch i 1528, Mehlbek i 1528, Bothkamp i 1538 og Sturenhagen. Han erobrede Danmark for Frederik I og blev medlem af Danmarks rigsråd. Han erobrede Danmark på ny i Grevens Fejde og blev statholder for hertugdømmerne. Han var den første af slægten Rantzau, der tilhørte Breitenburg-linjen.

Baggrund 

Han blev født på Steinburg og var søn af Steinburgs amtmand Heinrich Rantzau (ca. 1434-1497) og Øllegard von Buchwaldt. Han studerede krigskunst i England og Spanien og deltog sammen med hertug Christian (senere kong Christian III) i rigsdagen i Worms i 1521, hvor Martin Luther forsvarede sig over for kejseren. Han blev gift i 1525 med Anna Gertsdatter Walstorp af Below (1505-1582).

Karriere 

Rantzau deltog i forhandlingerne med Christian 2. 1522 og rådede hertug Frederik (Frederik 1.) til at tage imod den danske krone.

Han kom i konflikt med Christian 3., da denne arvedelte.

Johan Rantzau ledede også den militære indsats og belejrede København og Malmø. For sin indsats fik han Krogen (det senere Kronborg) som len. 
Han bekæmpede Søren Norbys skånske oprør og besejrede hans bondehær i to slag ved Lund den 28. april 1525 og ved Bunketofte den 4. maj 1525.

Han besejrede lübeckerne ved Eutin i 1534, hvorefter de blev tvunget til at slutte fred med hertugdømmerne. Samme år indtog Johan Rantzau Aalborg, efter at bondehæren anført af Skipper Clement tidligere på året havde besejret adelshæren syd for Aalborg (ved Svenstrup). I forbindelse med slaget ved Aalborg d. 18. december 1534 myrdede Johan Rantzau og hans hær ca. 2000 af de forsvarende bønder, ligesom Rantzau på barbarisk vis gav byen fri til plyndring og kun skånede kvinder og børn. Herefter tvang Johan Rantzau jyderne til at arvehylde Christian 3. på Viborg landsting.

I foråret 1535 førte Johan Rantzau sin hær over Als og Helnæs til Fyn og Middelfart og tilføjede lübeckerne det afgørende nederlag i Slaget ved Øksnebjerg den 11. juni 1535.

Fra 1535 til 1540 var han lensmand på Riberhus.

Han døde på Breitenburg d. 12. dec. 1565 og er begravet i Itzehoe. Hans kone Anna døde i 1582 på Breitenburg og blev begravet i Itzehoe.

Området Rantzausminde og Rantzausmindevej i Egense Sogn ved kysten vest for Svendborg samt Johan Rantzaus vej, der passerer Øksnebjergstenen, er opkaldt efter ham.

Se også 
 Grevens fejde 
 Rantzau (adelsslægt)

Danskere i 1500-tallet
Feltmarskaller fra Danmark
Johan 1
Personer fra Holsten
Godsejere fra Slesvig og Holsten
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Amtmænd fra Holsten
Lensmænd fra Danmark
Personer fra Grevens Fejde
Minoisk kultur

Den minoiske kultur var en præ-hellensk bronzealder-kultur fra ca. 3100 f.Kr. til ca. 1450 f.Kr.. Den havde sit politiske centrum i Knossos på Kreta. Den er opdaget i nyere tid og opkaldt efter kong Minos, der kendes fra græsk mytologi.

Minoerne var som fønikerne primært handelsfolk, der sejlede vidt og bredt i Middelhavet.

Fra 1700 f.Kr. til 1450 f.Kr blev den minoiske kultur ramt af en række naturkatastrofer, herunder vulkanøen Theras eksplosion. De havde alvorlige negative konsekvenser for livet på Kreta. Omkring 1420 f.Kr. blev øen erobret af de mykenske grækere, hvorefter den minoiske kultur hurtigt forfaldt.

Se også 
 Linear A, Linear B, Festos, Knossos

Eksterne henvisninger 

 
 Dartmouth: The Prehistoric Archaeology of the Aegean , Lesson 5: The Early Minoan Period:The Settlements 
 Prehistoric documents from Crete: Linear B and Linear A compared 
 Knossos
 November 12 2005, iol: Minoan treasures found off the Cretan track  Citat: "...amphora containing an intact text written in linear B...two terracotta tablets containing texts in Linear A..."

 
Bronzealder
Antikken
Impuls

Impuls har flere betydninger:

 Impuls (fysik) – er i mekanik, en størrelse relateret til hastigheden og massen af et objekt
 Impuls (elektricitet) – et kortvarigt strøm- eller spændingsudsving

Impuls kan også betyde tilskyndelse.

Se også
 Impulsmoment – et mål for impuls i forhold til et valgt punkt
Impuls (fysik)

Impuls (gammeldags: bevægelsesmængde) er inden for fysik en bevaret størrelse, det kan bruges til at beskrive et objekt. Impulsen er brugbar, da den for enhver proces i et lukket inertialsystem er konstant. I klassisk mekanik afhænger impuls af masse og hastighed, mens det i relativistisk mekanik også er muligt at tilskrive en impuls til fotonen og andre partikler uden hvilemasse.

Impuls i klassisk mekanik 
I klassisk mekanik er impulsen  givet ved:
 
hvor  er massen, og  er hastigheden.

Impuls og impulsændring 
Undertiden definerer man størrelsen I som ændringen (efter en periode med indvirkning af kræfter) i impuls p, altså
 

Det kan føre til forvirring at størrelsen I sommetider blot kaldes impuls. Men normalt menes der med "impuls" den absolutte bevægelsesmængde p.

Advarsel: På engelsk er det kun størrelsen I=Δp der kaldes impulse; den vigtigere og mere benyttede impuls p kan kun kaldes momentum (:en:Momentum) på dette sprog.
Dette har intet med det danske ord (kraft)moment at gøre.

Newtons 2. lov 
Vigtigheden og oprindelsen af begrebet impuls p er Newtons 2. lov der udsiger
 
hvor F er den summerede kraft, og t er tiden.

Udledningen af dette forhold kan vises mere detaljeret:

Af Newtons 2. lov vides det at
 
hvor a er vektoren acceleration, F er vektoren kraft, og m er skalaren masse.

<=> Ved at multiplicere med masse på begge side, isolerer man F sådan:
 
<=> Da acceleration er defineret som ændringen af hastighed pr. tidsenhed, kan acceleration opskrives som den differentierede hastighed:
 
<=> Man mulitplicerer m med tælleren:
 
<=> Her finder man, at tælleren så opfylder førnævnte definition af impuls. Dvs. at man indsætter p i stedet for m·v sådan:

Det er dermed også vist, at kraften, der påvirker en partikel, er impulsændringen over tid.

Impuls i relativistisk mekanik  

Den relativistiske impuls  er relateret til hastigheden ,  lysets hastighed og massen  af et objekt. Impuls er givet ved:

hvor  er massen (også kaldet hvilemassen),  er hastigheden, og  er Lorentzfaktoren givet ved:

hvor  er lysets hastighed.

For lave hastigheder  er en masses impuls tilnærmelsesvis givet ved den klassiske formel.

Fotoners impuls 
Objekter uden hvilemasse som f.eks. fotoner (elektromagnetisk stråling) besidder også impuls; formlen er:

 

hvor
 p er størrelsen af impulsen i kg·m/s = J·s/m.
 h er Plancks konstant ca. h = 6,63 · 10-34 J·s.
 f er lyskvantens frekvens i hertz Hz = s-1.
 c er lysets hastighed i m/s; c = 299.792.458 m/s = 2,99792458 · 108 m/s.

Masseløse objekters impuls, som fx fotoners, indgår i Einsteins komplette relativistiske energiformel:

hvor m er massen og p er impulsen.

Se også 
 impulsmoment

Ekstern henvisning 
 Eric Weisstein's World of Physics: Mechanics Momentum

Fodnoter 

Inerti
Fysisk størrelse
Airport

Airport har flere betydninger:
 Lufthavn – på engelsk kaldet airport.
 Airportring– En vej der går rundt om den vestlige del af Frankfurt Airport. 
 Airport (band) – et dansk band.
 Airport (tv-serie) – en engelsk tv-serie om dagligdagen i London Heathrow Airport.
 Airport (film) – film fra 1970 instrueret af George Seaton.
Tamagotchi

En tamagotchi er en minicomputer (et indlejret system) med et stykke software, som simulerer et kæledyr. Tamagotchi ("tom-ah-got-chee") er altså et virtuelt kæledyr, som lever hele sit liv på en LCD skærm i en nøglering. "Tamagotchi" er en kombination af japanske "たまご" (tamago) som betyder "æg", og engelsk "watch" (ur).

Se også 
 Travel Bug
håndholdt computer 
computer
 pc
 datalogi

Fodnoter

Eksterne henvisninger 

 15. juli 2004, Comon.dk: Populært at passe høns på nettet
 BBC Online: Tamagotchi
 Tamagotchi Planet
 Tamagotchi Square
 Tamagotchiville 

Elektroniske spil
Elektronisk legetøj