alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Tyrkisk (sprog)

Tyrkisk tilhører den tyrkiske, også kaldet tyrko-tatariske, sprogfamilie, der af mange lingvister regnes for en del af en overordnet altaisk sproggruppe. Tyrkisk, eller tyrki-tyrkisk, tales af ca. 79 mio. mennesker i verden, heraf stort set alle i Tyrkiet, på Balkanhalvøen, Cypern, og i nyere tid Vesteuropa. Qua sit foreslåede medlemskab af altaisk er tyrkisk langt ude tillige beslægtet med mongolsk. Man skal skelne mellem "det tyrkiske sprog," og den bredere og mere inklusive tyrkiske sprogfamilie der indeholder en snes sprog fra Balkan til Øst-sibirien.

Tyrkisk er et agglutinerende sprog, hvor verber og substantiver bøjes i tider, person og tal ved påhæftelse af suffikser på ordets rod. Dette indebærer, at der kan konstrueres meget lange ord, f.eks. 'Çekoslovakyalılaştıramadıklarımızdan mısınız' ('Er i(flertal)/I(formelt)/De(formelt) en af dem, vi ikke kunne tjekkoslovakisere').

Af særlige kendetegn kan nævnes:
 der skelnes ikke mellem han/hun (der anvendes et kønsuspecifikt 'o')
 der er vokalharmoni i alle ord (undtagen låneord og enkelte tyrkiske)
 der anvendes hyppigt foranstillede sætningsforkortelser i stedet for ledsætninger, fx 'Anadolu'da bulunan Ankara çok güzel bir şehir' ('Ankara, der er beliggende i Anatolien, er en meget smuk by').

Tyrkisk er især påvirket af arabisk og blev indtil Kemal Atatürks reform i 1928 skrevet med arabiske bogstaver. Det indeholder en række særlige bogstaver:
 ı – (udtales som slutvokalen i 'danse') – /ə/ el. /ɨ/
 ğ – (stumt 'g', udtales ikke) – /Vː/
 ş – (sj) – /ʃ/
 ç – (tj) – /ʧ/
Ved et forenet Cyperns indtræden i EU vil tyrkisk blive officielt EU-sprog.

Der er 29 bogstaver i det tyrkiske alfabet. bogstaverne 'w', 'q' og 'x' bliver som regel erstattet med 'v', 'k', og 'ks'. Det tyrkiske alfabet:

Eksempel på foranstillede sætningsforkortelser:

Rigtig mange gange kan et enkelt ord betyde en hel sætning:

Tyrkisk i sig selv, er et sprog der udvikler sig hurtigt. Det er ofte svært, selv for tyrkerne i Tyrkiet, at læse og forstå en bog der er skrevet fra ca. over 40-50 år siden. Bøger der over 90 år gamle, dvs før reformen, regnes for helt uforståelige og ulæselige.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 "The Proto-Turkic Urheimat & The Early Migrations of Turkic Peoples" (Scienceontheweb)  (engelsk)
Informationsteknologi

Informationsteknologi eller it er et bredt emne, der omfatter teknologi og andre aspekter af styring og behandling af information i større organisationer. Langt det meste informationsteknologi er i dag digital informationsteknologi.

Centrale begreber er software og hardware.

Særligt omfatter it brug af computere til indsamling, lagring, behandling, overførelse og præsentation af information. Derfor kaldes folk, der arbejder med computere, ofte for it-konsulenter og en afdeling, der beskæftiger sig med it, for en it-afdeling. Betegnelsen bruges også i navnet IT-Universitetet i København.

Teoretisk set kan man betragte enhver teknologi, der bruges til at modtage, sende eller lagre information som informationsteknologi, men med den definition er en blyant også at betragte som informationsteknologi, så den definition bruges ikke i praksis.

Digital informationsteknologi har tidligere heddet edb (elektronisk databehandling). Nogle bruger forkortelsen IKT (informations- og kommunikationsteknologi), men denne forkortelse har aldrig vundet større udbredelse.

Det teoretiske studie af digital informationsteknologi kaldes på nogle universiteter for datalogi.

Se også 
 Design for alle (i IKT)

 
Videregående uddannelser i Danmark
Farmakodynamik

Farmakodynamik er de forhold som gør sig gældende for et lægemiddels virkemåde i organismen, altså, hvad lægemidlet gør ved organismen, modsat farmakokinetik, som er hvad kroppen gør ved lægemidlet.

Farmakologi
Akademiske discipliner
Vejlø (Nakskov Fjord)

Vejlø er en lille ø i Nakskov Fjord, hørende under Lolland Kommune; øen er privatejet.

Øen været beboet i mange år og der har været drevet landbrug på øen.

I forbindelse med de tidligere ejere af øen gik bort, og øen gik i arv, er der dog ikke længere faste beboere på øen, men landbruget er fortsat og øen græsses af en del kvæg. Der er også et fuglereservat på spidsen af øen. 

 Indbyggere: 0 (2020) .

Der er en postbåd til øen fra Nakskov, som om sommeren sejler turistruter rundt i fjorden.

Vejlø er også årligt hjemsted for Vejlø ø-lejr der begyndte 26. juni 1971.  

Desuden kommer mange lokale fra området på besøg på øen om sommeren, og øens ejere driver en lille kiosk der omtales som "gården".

Eksterne henvisninger 
 Nakskovfjord.dk
 Vejlø Ølejr
 postbåden

Øer i Danmark
Lolland Kommunes geografi
Ølejre
Z39.50

Z39.50 er en protokol til udveksling af data mellem informationssystemer i form af søgninger og resultatsæt. Protokollen er en åben og international standard, der vedligeholdes af Library of Congress.

Eksterne henvisninger 
Z39.50 hos Library of Congress.

Databaseservere der understøtter Z39.50.

Katalogisering
Auricula (roman)

Auricula er en roman skrevet af den danske forfatter Per Højholt. Romanen handler om en flok ørers undfangelse og flakken omkring i Europa i det 20. århundrede.

Auricula udkom på forlaget Gyldendal i 2001 og blev indstillet til Nordisk Råds litteraturpris i 2003.

Litteratur 
 Auricula, 1.udgave, 2001, 
 Auricula, 2.udgave, 2002, paperback, 

Romaner fra Danmark
Litteratur i 2001
Falster-klassen

Falster-klassen var minelæggere specielt bygget til udlægning af mange søminer. Der blev bygget fire næsten ens minelæggere til Søværnet og en tilsvarende enhed til den tyrkiske flåde.

Minelæggerne af Falster-klassen havde til primæropgave at udlægge selvvirkende minefelter, dels i forbindelse med antiinvasionsforsvaret af Danmark, dels som spærring af gennemsejlingsfarvandene. Minelæggerne af Falster-klassen kunne medtage omkring 300 selvvirkende miner ad gangen, og de kunne laste miner i en hvilken som helst havn på ganske få timer. For ombordtagning af disse og andet grej anvendte skibet fire hydrauliske kraner, der hver havde en løfteevne på op til 2 tons. Til minelægning var skibet på minedækket udstyret med fire skinnebaner og apparatur til såvel automatisk som manuel udlægning af både kontakt- og afstandsminer. I løbet af 24 timer kunne to minelæggere af Falster-klassen lukke de danske gennemsejlingsfarvande Storebælt, Lillebælt og Øresund.

Oprindeligt var Falster-klassen udstyret med 2 pjecer med dobbeltløbede 76 mm kanoner, først dog uden skjold,. Det agterste kanontårn blev dog fjernet i 1993-94 for at give plads til et Stingerbatteri

Konstruktion 
N80 Falster og N83 Sjælland blev bygget på Nakskov Skibsværft, N81 Fyen, N82 Møen og N108 (senere N110) Nusret på Frederikshavn Værft og Flydedok A/S.

Kilder 

Flådens Historie: Falster-klassen 
ACP113(AD) 1996 
Nusret-klassen

Krigsskibe fra Danmark
Krigsskibe fra Tyrkiet
Minelæggere
Sirius

Sirius har flere betydninger:

 Sirius (dampskib) – en hjuldamper fra 1837
 Sirius (forlag) – et forlag og et tidsskrift oprettet af Otto Gelsted
 Sirius-patruljen – Søværnets hundeslædepatrulje på Grønland
 Sirius (stjerne) – den klareste stjerne på himlen
 Sirius Black – en fiktiv person i J.K. Rowlings univers om Harry Potter
 Sirius (band) – et dansktop-band
 IK Sirius - en svensk fodboldklub

Se også:
 CIRIUS – det tidligere navn for Styrelsen for International Uddannelse
Sirius (stjerne)

Sirius (eller Alfa Canis Majoris) er himlens klareste stjerne og hovedstjernen i stjernebilledet Store Hund. Af den grund kendes den også som Hundestjernen. Sirius, som befinder sig 8,61 lysår fra vores eget solsystem, er en dobbeltstjerne; den synlige stjerne og en yderst svag "ledsagestjerne" kredser rundt om hinanden. Ledsageren hedder formelt Sirius B, men omtales også som Hvalpen.

Sirius og "hvalpen" 
Friedrich Bessel opdagede i 1844 at Sirius' egenbevægelse foran fjernere liggende stjerner ikke er helt jævn, men at stjernen "svajer" lidt fra side til side. Han gættede på at Sirius og en anden, meget svag men temmelig tung stjerne kredsede om hinanden, og regnede sig ud fra Sirus' "slingren" frem til hvor denne svage ledsager måtte være. Og i 1862 så kikkertbyggeren Alvin Clark ledsageren, mens han var ved at afprøve en spejlkikkert.

I 1915 optog Walter Sydney Adams et spektrum af den lille ledsagerstjerne, og fandt ud af at den var temmelig varm, varmere end vores egen Sol: Derfor måtte den også udsende mere lys pr. arealenhed, men da stjernen samtidig er temmelig svag, må den også være temmelig lille, dvs. have et lille overfladeareal. Sirius B er formodentlig mindre end planeterne Uranus og Neptun.

Individuelle stjerner i Mælkevejen
Fiskekrog

Fiskekrogen hører til blandt de første tildannede redskaber mennesket har benyttet.

De ældste, der er fundet herhjemme, er fra ca. 9000 år før vor tidsregning, og er sammen med kniven et af de få redskaber, der har overlevet næsten uændret indtil vore dage.

Også fiskekrogen har dog gennemgået en produktudvikling fra de oprindelige kroge, som var skåret ud af ben, til vore dages mange varianter af stålkroge. Men allerede i middelalderen antog de stort set den form, vi kender i dag.

Nutidens fiskekroge udformes efter formål, og findes såvel med som uden modhager. Nogle har endog modhager hele vejen op ad skaftet, for bedre at holde paa agnen, ligesom de findes i sammensatte eksemplarer som to- eller trekroge. Det almindeligste udseende er de brunerede, dvs. sorte, sortblå eller brune, men også blanke (såvel "sølv" som "guld") anvendes til specielle former for lystfiskeri og erhvervsfiskeri. I størrelser forekommer de fra nogle få millimeters bredde i gabet (afstanden fra spids til skaft) til adskillige centimeter og er klassificeret i et specielt tal-system.

Galleri

Se også 
 Fiskegarn
 Fiskenet
 Fiskekutter
 (Åle-) Ruse

Wikimedia Commons

Fastgøringsemner med holdefunktion
Enkle maskiner
Fiskegrej
Mekanisk energigearing
Taleteknologi

Taleteknologi betegner teknologi, der baserer sig på brugen af tale i kombination med computere eller computerstyrede systemer. Eksempler på produkter, der findes for dansk er f.eks. automatisk telefonomstilling, der typisk gør brug af talegenkendelse og indspillede prompter.

Eksempler på brug af talestyrede løsninger
Hvis man ringer til et nummer/firma, der gør brug af et sådant system, kan man, ved sige et navn på f.eks. en ansat i firmaet, kan blive stillet direkte over til den aktuelle personen – uden at komme i berøring med personer fra et omstillingsbord. Hvis systemet svigter, kan der være tilknyttet et call center som backup, som besvarer opkald, som system ikke kunne genkende. Fordelen ved løsninger af denne type er dels økonomiske besparelser, pga. at antallet af personer i f.eks. et omstillingsbord reduceres, dels at disse personer kan få mere interessante arbejdsopgaver end blot at skulle forbinde to personer.

Sprogteknologi
Talesyntese

Talesyntese er betegnelsen for et sprogteknologisk produkt, som omdanner skreven tekst/input til tale (lydfiler). Talesyntese er populært sagt det modsatte af talegenkendelse, der betegner interaktionen mellem menneske og maskine som "tale-til-skreven tekst/kode", mens talesyntese betegner processen "skreven tekst-til-tale".

Typer af talesynteser eller brug af kunstig tale 

De fleste nuværende talesynteser på markedet baserer sig på difonbaseret syntese. Fordelen ved en talesyntese frem for indspillede prompter er, at den (i princippet) kan generere tale af en hvilken som helst tekst, der sendes i gennem systemet, dvs. man behøver ikke indspille nye prompter, hver gang man ønsker at ændre den lydfil, som man evt. ønsker at benytte i et system, f.eks. i dialogsystemer som trafikinformation, omstilling, billetbestilling etc.

Anvendelse af talesyntese 
Talesyntese anvendes i stor udstrækning i forbindelse med it- og kommunikationshjælpemidler til bl.a. blinde og svagsynede, ordblinde og læsesvage. Talesyntese anvendes f.eks. også i forbindelse med online oplæsning af tekst på hjemmesider.

Datalogi
Sprogteknologi
Indspillede prompter

Indspillede prompter (lydfiler) anvendes bl.a. indenfor taleteknologien. De anvendes typisk i talestyrede løsninger, hvor den tale man benytter er forudsigelig, dvs. budskabet ændres ikke eller kun sjældent. Ulempen ved denne løsning i forhold til talesyntese er, at man hver gang man skal have en ny lydfil (f.eks. udvide et system til en ny funktion), (helst) skal have fat i samme person (speaker), som har indspillet talen til den oprindelige lydfil og indspille en ny lydfil (prompt). Med talesyntesen kan filen produceres uden nye indspilninger er nødvendige.

Praktisk anvendelse
Forudindspillede prompter er f.eks. ikke velegnede til oplæsning af internetsider (f.eks. til handikappede), hvor indholdet jævnligt ændrer sig (f.eks. avisartikler), men benyttes oftere i mere statiske systemer, hvor dialogen er fastlagt på forhånd, f.eks. omstillingsborde eller lignende.

Et eksempel er DSB. De anvender forudindspillede prompter til at oplyse passagerer hvor toget befinder sig, og hvilken station toget holder ved næste gang. En speaker har indtalt navne på alle stationer. En lydfil pr. station. Dertil kommer andre informationer samt den prompt der skal kædes sammen med stationen. Skematisk kan det se sådan ud:

 "Næste station" > "Københavns hovedbanegård" > "Toget kører ikke videre".
 "S-tog afgår fra spor" > "9" > "Til" > "12".

Sprogteknologi
Talegenkendelse

Populært sagt er talegenkendelse det modsatte af talesyntese, det vil sige, at talegenkendelse betegner interaktionen mellem menneske og maskine som "tale-til-skreven tekst/kode", mens talesyntese betegner processen "skreven tekst-til-tale".

Talegenkendelsen opdeles typisk i to typer: Automatisk talegenkendelse og generel diktering. Førstnævnte relaterer sig til kommandostyret genkendelse af f.eks. tal (f.eks. overførsel mellem bankkonti) eller foruddefinerede navne (f.eks. bynavne ved billetbestilling). Den sidstnævnte skal i bredeste forstand kunne genkende en hvilken som helst sætning eller indtalt besked. 

I grænseområdet mellem disse to typer ligger den domænespecifikke diktering, f.eks. medicinsk diktering, som eksempelvis anvendes i forbindelse med EPJ-systemer, hvor man har udvalgt et (lingvistisk) begrænset område/domæne for at optimere genkendelsesprocenten i et system.

Generel diktering kan bruges som hjælpemiddel til personer, der har svært ved at stave som for eksempel ordblinde. Diktering er i dag tilgængelig for stort set alle på for eksempel smartphone og computer. 

I Danmark implementerer virksomheden Omilon kommercielle systemer med talegenkendelse i sundhedssektoren.
Dictus er en anden virksomhed der leverer dansk taleteknologi. Deres talegenkender har været anvendt ved ordblindhed.

Eksterne henvisninger

Referencer 

Sprogteknologi
Kvartær

Kvartærtiden (: quartarius for den fjerde) er den seneste geologiske periode, der veksler mellem istider og mellemistider. Perioden løber stadig, så vi lever i kvartærtiden, geologisk set. Aflejringer i denne yngste, geologiske tid kaldes derfor også for "kvartære" aflejringer, og foregår stadig. Starten på Kvartær er i Nordeuropa defineret ved Gauss-Matuyama polvendingen (2,588 Ma). Termen Kvartærtiden blev brugt første gang i 1829, om Alperne.

Den alleryngste del af kvartærtiden kan opdeles arkæologisk; ældre stenalder, yngre stenalder osv., eller i klima/pollenzoner.

Betegnelsen Kvartær anerkendes stadig af den Internationale Stratigrafiske Kommission (ICS). Kvartær efterfølger den Neogene periode. Kvartærs status var til urafstemning ved Subcommission on Quaternary Stratigraphy (SQS) mødet i Oslo i 2008. Resultatet blev at alderen Gelasien med de 'pliocæne istider' blev flyttet fra Pliocæn til Pleistocæn.

Inddeling af Kvartærtiden 

* 10.000 14C år er kalibreret til 11,55 ka eller år 9.600 f.Kr.
* ka betyder tusinde år siden og Ma betyder millioner år siden.

Se også 
 Jordens historie
 Jordens geologiske historie
 Geologisk tidsskala
 Formal ratification of the Quaternary System/Period and the Pleistocene Series/Epoch with a base at 2.58 Ma
 Welcome to the XVIII INQUA-Congress, Bern, 2011

Litteratur 
 Troels V. Østergaard:Danmarks Geologiske Seværdigheder, 2003, Politikens Forlag, 

 
Istider og mellemistider
Almindelig kongepen

 
Almindelig kongepen (Hypochoeris radicata) er en 30-40 cm høj urt, der i Danmark er meget almindelig f.eks. langs veje, på overdrev og i klitter. Almindelig kongepen er en typisk plante fra Kurvblomst-familien.

Beskrivelse 
Almindelig kongepen er en flerårig urt. Stænglerne er bladløse og kun behårede for neden. Bladene sidder samlede i en roset ved jorden. De er stift hårede og har fliget rand. Blomstringen sker fra juni til august. De 2-3 cm brede blomsterkurve har gule, tungeformede enkeltblomster. Frugterne er nødder med en lille skærm (som hos Mælkebøtte).

Rodnettet består af en kraftig, lodret rodstok, som bærer forholdsvis få, men dybtgående siderødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,40 × 0,20 m (40 × 20 cm/år).

Voksested 
Planten vokser på tør, mager bund sammen med f.eks. ene, bakkejordbær, bølget bunke, gul snerre, hedelyng, rød svingel, sandstar og sød astragel.

Almindelig kongepen er meget almindelig i hele Danmark langs veje, på agerjord, overdrev, skrænter og i klitter.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Gule blomster
Kort

Kort er det modsatte af langt; men kan have andre betydninger:
 Kort (geografi) – en geografisk gengivelse af et område
 Spillekort – et element i et kortspil

Se også
 Kortbølgebåndet – frekvensbåndet fra 1700 kHz til 30 MHz
 Kortfilm – en film på under 34 minutter
 Kort & Godt – en kioskkæde som drives af DSB
 Dankort – et dansk betalingskort
 Kreditkort
 Rødt kort – straf, ofte udvisning
Lavning

Lavning er i geografi et område, som ligger lavere end det omgivende terræn.

På kort med højdekoter er en lavning ofte angivet med et kryds i kotens farve.

Landskabsformer
Kort (geografi)

Kort er en geografisk gengivelse af et landområde. De fleste kort er målfaste i et angivet målestoksforhold, f.eks. 1:100.000 som angiver at 1 cm på kortet modsvarer 100.000 cm (=1 km) i virkeligheden. Et sådant kort kaldes også et 1-centimeters kort, ligesom 1:25.000-kort kaldes 4-centimeters kort, da 1 km er 4 cm på kortet.

Landkort laves til forskellige formål:
 Til orienteringsløb i skove er 1:10.000 og 1:15.000 bedst. Her er bl.a. veje, sten, grøfter, højdekurver og beplantningstætheder vist med forskellige kortsignaturer.
 Målebordsblade fås i 1:25.000 og opefter.
 Automobilkort er gerne omkring 1:100.000 og med rutenumre angivet.
 Søkort
 Økonomiske kort, fx Matrikelkort
 Atlasser

Et uundgåeligt problem ved fremstilling af kort er, at Jorden er omtrent rund, mens kortet som regel skal være fladt. Dette problem har ført til udarbejdelsen af adskillige projektioner.

En projektion kan være fladetro eller vinkeltro, men ikke begge dele. En almindelig brugt til landkort er UTM(Universal Transverse Mercator)-systemet, der bl.a bruges til topografiske 4 cm kort (1:25.000).

Se også 
 Firfarveproblemet
 Kartografi
 Mercatorprojektion
 Søkort

Kartografi
Infografik
Tyrkisk

Tyrkisk har flere betydninger:

 Tyrkiet – ting eller personer, som har tilknytning til Tyrkiet.
 Tyrkisk (sprog) – et sprog.

Se også:
 Tyrkiske  sprogfamilie –
Fætter og kusine

En fætter er et drengebarn af en forælders søskende, mens en kusine tilsvarende er et pigebarn.

Personer, der er fætre og kusiner til hinanden kaldes samlet søskendebørn. Et barn af en fætter eller kusine kaldes en grandfætter eller grandkusine, og forstavelsen grand benyttes altså som på fx engelsk til at markere en generation op (eller ned). Et barn af en forældres fætter eller kusine kaldes et næstsøskendebarn, men i daglig tale oftere grandfætter eller grandkusine.

Den skelnen mellem køn, som på dansk er indbygget i begrebsparret fætter og kusine, er fraværende på mange andre sprog – fx på svensk, hvor kusin bruges om begge køn. I norsk benyttes søskendebarn (no. søskenbarn) mest, men fetter og kusine bruges også, som på dansk.

Se også 
 Familie (menneske)
 Grandonkel
 Halvonkel
 Fætter- og kusinefest

Noter 

Begrebspar
Familierelationer
Strand

Strand er den yderste del af kysten, der støder op mod havet eller en søbred, til dels beskylles af dette. Den del af stranden, der er tør ved ebbe og overskyllet ved flod , kaldes forstranden. For søers og floders vedkommende bruger man ordet bredden. 

Strande, der er egnet til badning (og solbadning), kaldes for badestrande. 
Gode badestrande har typisk fint sand både på den tørre del af stranden og under vandet. 

Strand i betydningen "vandområde (nær kysten)" har tidligere været brugt i visse faste forbindelser ("springe i stranden"). Således var Kallebodstrand (Kalveboderne) et område mellem Sjælland og Amager (nu inddæmmet). Nationalsangens salten Østerstrand må forstås som "den salte Østersø".

Et stykke ude fra strandbredden er der typisk tre sandrevler parallelt med kysten, der er mindre sandforhøjninger under vandet. Større kystparallelle forhøjninger af sand, kaldes sandbanker. Større sandflader kaldes flak.

Se også 
 Sandbred
 Strandbred
 Strandret

Naturtyper
Vådområdetyper
Dermatologi

Dermato-venerologi (fra græsk derma "hud") er det medicinske speciale, der beskæftiger sig med hudsygdomme og kønssygdomme. Læger der har dermato-venerologi som speciale kaldes hudlæger eller dermatologer.

Se også 
 Acne eller akne
 Psoriasis
 Ringorm
Venerologi

Venerologi er læren om kønssygdomme. Ordet er afledt af den romerske kærlighedsgudinde Venus (genitiv Veneris).

Se også
 Venerofobi

Kønssygdomme
Sexologi
Ditmarsken

Ditmarsken har flere betydninger:

Kreis Dithmarschen – en tysk kreds (amt), som omfatter det historiske Ditmarsken (landskab) samt Nordditmarsken og Sydditmarsken.
Ditmarsken (1704) – et dansk orlogsskib fra 1704. 
Ditmarsken (1780) – et dansk orlogsskib fra 1780.
ISO 639

ISO 639 er en international standard fastsat af ISO, der beskriver korte koder for navne på sprog.

Standarden 
Fra den officielle ISO hjemmeside kan man finde seks dele af standarden:

Se også 
 ISO 639-1
 ISO 639-2

Eksterne henvisninger 

 ISO 639-1 og ISO 639-2: Codes for the Representation of Names of Languages (hentet 29. oktober 2012) 

639
Identifikatorer
Lindormen-klassen

Lindormen-klassen er en klasse af mindre kabelminelæggere, der gjorde tjeneste i Søværnet. Skibene kunne lægge et såkaldt kabelkontrolleret minefelt. Kabelkontrollerede minefelter kræver udover miner også specialister og kabellast om bord. Alle miner har ledninger, der splejses sammen i kontrolbokse, som typisk sættes i land, hvorefter minefeltet kan aktiveres/deaktiveres efter behov. Kontrolstationen kan være placeret i et hus eller anden position i land eller i et mindre fartøj til søs.

Begge minelæggere blev i forbindelse med forsvarsforliget i 2004 udfaset. Lindormen-klassen var dermed de sidste egentlige minelæggere i det danske søværn. Klassen var oprindeligt bevæbnet med 3 stk. 20 mm kanoner som blev udskiftet med 3 FIM-92 Stinger batterier i 1997.

N43 Lindormen blev overdraget til den estiske flåde den 12. april 2006, hvor den fik navnet A432 Tasuja.

Lindormen er det mest, anvende navn i den danske flåde ca. 17 skibe har haft dette navn, i form af Lindormen eller Ormen. Navnet hentyder til "Midgårsormen" Det første skib, man kender med dette navn
er langskibet "Ormen Hin Lange" ca. 1002.

N 43 Lindormen var Adopteret af Aabenraa den. 18. august 1978.
N 44 Lossen var Adopteret af Sønderborg den. 18. august 1978.

Referencer, kilder og eksterne links 

 Flådens historie: Lindormen-klassen
 Futura-dtp: Danmarks flåde 
 Vaabenskjolde.dk 

Krigsskibe fra Danmark
Minelæggere
Tbilisi

Tbilisi eller Tiflis ( undertiden ses også den fejlagtige stavemåde Tblisi) er hovedstaden i Georgien. Byen er beliggende ved floden Mtkvari, og har  indbyggere, storbyområdet omkring Tbilisi har  indbyggere.

Byen blev grundlagt i . Den strategiske placering ved skillevejen mellem Europa og Asien har gentagne gange gjort Tbilisi til et stridens æble mellem de forskellige kræfter i Kaukasus.

Historisk har Tbilisi været hjemsted for mennesker af forskellige kulturelle, etniske og religiøse baggrunde, selvom det overvældende flertal er ortodoks kristne. Byens seværdigheder er bl.a. byens historiske arkitektur: "Den Hellige Treenigheds Katedral i Tbilisi" og "Tbilisi Sioni katedral", "Frihedspladsen", "Rustaveliavenue" og "Agmasjenebelisavenuen", det middelalderlige Narikala fort, den pseudo-maurisk Opera, og det georgiske nationalmuseum.

Danmark har et konsulat i byen. Konsulatet er den første danske repræsentation i landet.

Sport 

Tbilisi har to fodboldklubber, der spiller i den bedste række, Dinamo Tbilisi og FC Saburtalo.

 Boris Paichadze Stadion;
 Bendela Stadion;

Personer fra Tbilisi

 Josef Stalin († 1953), Sovjetunionens leder, født i Gori men flyttede senere til Tbilisi
Lev Knipper († 1974), komponist
 Zviad Gamsakhurdia, præsident († 1993)
 Tamta Goduadze (1981-), sanger

Se også 
Massakren i Tbilisi

Ekstene henvisninger 

 
Byer i Georgien
Ditmarsken (1704)

Ditmarsken (1704) var et dansk orlogsskib bygget i Neumühlen i 1704 og udgået i 1729.

Se også 
Ditmarsken (1780) for dansk orlogsskib fra 1780.

Linjeskibe fra Danmark
Ditmarsken (1780)

Ditmarsken (1780) var et dansk orlogsskib bygget på Nyholm i 1780 og udgået i 1807.

Se også 
Ditmarsken (1704) for dansk orlogsskib fra 1704.

Linjeskibe fra Danmark
Robert Fulton

Robert Fulton (født 14. november 1765, død 24. februar 1815) var en opfinder, som blev født i Lancaster County, Pennsylvania.

Fulton designede den første praktiske ubåd, Nautilus for Napoleon. Nautilus blev testet i 1800.

I 1809 fik Fulton patent på et dampskib.

Carsten Hauch udgav i 1853 sin roman Robert Fulton,
bygget over opfinderens liv. Læs bogen online i 
ADL 

Opfindere fra USA
Ton

Masseenheden ton (symbol t) er lig 1.000 kg.

Ton er ikke en SI-enhed, men accepteret til brug i SI-systemet, hvor den systematiske benævnelse er megagram (Mg).

Internationalt 
Internationalt anvendes andre ton-enheder, blandt andet:
 En UK-ton eller long-ton, som anvendes i England, svarende til 1.016 kg.
 En short-ton, som anvendes i USA, svarende til 907,18 kg.

Anvendelse
Måleenheden ton bruges til registrering af tunge enheder, blandt andet ved transport af gods på lastbiler, skibe etc.

Deplacements-målinger af skibe foretages i ton.

Se også 
 Gram

Masseenheder
Krudt

Krudt som vi kender det i dag, blev opfundet i Kina omkring år 900, men kendes i Europa først i 1338. Det er en blanding af svovl, kul, og kaliumnitrat(salpeter) - med svovl og kul, der virker som brændsel, mens kaliumnitrat fungerer som et oxidationsmiddel.

Sortkrudt 
Sortkrudt - omtales ofte blot som krudt, var det første kemiske sprængstof og det eneste kendte indtil midten af 1800-tallet. Den tidligste registrering af en skriftlig formel for krudt vises i det 11. århundrede - nemlig Song-dynastiteksten af Wujing Zongyao. Opdagelsen førte i første omgang til udvikling af fyrværkeri og primitive raketter i Kina. I århundrederne efter den kinesiske opdagelse spredte krudtvåben sig via den muslimske verden til Europa. De tidligste vestlige regnskaber over krudt vises i tekster skrevet af den engelske filosof Roger Bacon i det 13. århundrede i hans manuskript Opus Majus.

Det første krudt, der blev fremstillet, var blandet forkert, og salpeteret var ikke rent, men i det 16. århundrede nåede man tæt på nutidens optimale blandingsforhold: 75% salpeter/kaliumnitrat, 10% svovl og 15% trækul (angivelsen er vægtprocent).

Denne krudttype, som farves sort af indholdet af trækul og derfor kaldes sortkrudt, har en kraftig røgudvikling.

Historisk set var det især problemer med at skaffe tilstrækkeligt med salpeter, som satte grænser for anvendelsen af krudt. Den reneste salpeter var den såkaldte "mursalpeter", som kan indvindes i ganske små mængder fra væggene i fugtige staldbygninger. Men i øvrigt måtte man skaffe stoffet ved at opløse jorden under møddinger i vand, filtrere det og koge vandet væk.

Fremstillingen af krudt var en velbevogtet hemmelighed, og det var også et meget risikabelt håndværk. Modsat hvad man måske skulle tro, så er det hverken svovl eller salpeter, der er den farlige del, men trækul. Når det er helt rent og meget fint pulveriseret, kan trækul selvantænde, og det kan eksplodere ved den mindste gnist.

Teknikker til fremstilling af krudt er udstillet på Krudtværket i Frederiksværk ved Frederiksværk.

Røgsvagt krudt 
Den kraftige røgudvikling fra sortkrudt har gjort det mindre attraktivt som drivladning i ammunition; dels ville røgen hindre udsynet, dels ville den afsløre den skydendes position for fjenden. Der er derfor udviklet røgsvagt krudt, hvor forbrændingsgasserne er næsten klare. Sortkrudt anvendes fortsat i fyrværkeri.

Noter

Se også 

 Pyroteknik
 Minedrift
 Sprængstof
 Nitrocellulose
 Armstrongs blanding
 Flash Powder

Sprængstoffer
Ammunition
Vangede Billeder

Vangede Billeder er en selvbiografisk roman af Dan Turèll, i fortællende stil om forfatterens barndom i Vangede. 

Bogen er skrevet i 1973, og udkom første gang to år efter i 1975. Vangede Billeder er en erindringsbog, der giver udtryk for forfatterens kærlighed til sin hjemby, som han altid har følt sig stærk knyttet til. Samtidig er det også en historisk beretning, der beskriver perioden fra 50'erne op til 70'erne, med bl.a. ungdomsoprøret og studenteroprøret, som Dan Turèll i højeste grad var en del af. 

Et berømt citat fra bogen: "Gentofte - det er den vej".

Romaner fra Danmark
Litteratur i 1975
Billeder
Eik (navn)

Eik er et drengenavn.

Navnet stammer fra Norge og betyder eg.

Kendte som hedder Eik 
 Eik Skaløe – musiker og sanger i gruppen Steppeulvene.

Drengenavne
Stjerner uden hjerner

Stjerner uden hjerner er en dansk spillefilm fra 1997 med komikerparret Timm Vladimir og Gordon Kennedy (Timm og Gordon) i hovedrollerne. Filmen er et af Danmarks betydeligste filmflop.

Baggrund og produktion 
Timm og Gordon skrev filmens synopsis.
Ifølge Timm Vladimir havde de haft et ønske om at lave filmen i sort-hvid med håndholdt kamera og et dokumentarisk præg, men Det Danske Filminstitut ville ikke støtte en sådan film (dette var endnu før det håndholdt kamera i Dogme95 film havde haft succes).
Filmen var instrueret af Kasper Wedendahl, der også havde skrevet manuskriptet sammen med Marie Trolle Larsen.

Under produktionen havde Timm og Gordon indset at filmen var på afveje.
De indspillede en scene bevidst dårligt i håbet om at scenen skulle indspilles senere under andre omstændigheder.

Filmen havde oprindligt titlen Wannabe, men da en på produktionsholdet læste titlen som Vand-abe, valgte man i stedet titlen Nedtur. Da en medarbejder skulle finde på en tagline til filmen kom man på Stjerner uden Hjerner.

Modtagelse 
Den er blevet udråbt som den dårligste danske spillefilm nogensinde og blev set af under 800 betalende mennesker i biografen i åbningsweekenden. Sammenlagt blev den set af kun 2.192 personer.

Selv Timm og Gordon undsagde filmen, og de forsøgte halvvejs igennem optagelserne at komme ud af kontrakten, og efterfølgende prøvede de at købe masterkopierne, for at ødelægge dem, men begge dele blev for dyrt.

Den ligger nummer 95 på IMDB's liste over de 100 værste film i verden (november 2017).

Til filmflop-fans havde filmen repremiere i 2011.

Historien bag filmen blev for første gang fortalt af blandt andre Gordon Kennedy og Kasper Wedendahl i et særligt afsnit af podcasten Han Duo i 2015.

Medvirkende 
 Timm Vladimir
 Gordon Kennedy
 Berte Fischer-Hansen
 Henrik Lykkegaard	
 Christian Grønvall	
 Camilla Bendix	
 Klaus Pagh
 Peter Rygaard
 Sofie Maria Ahlgren
 Dan Zahle
 Stig Günther	
 Ronald Lindqvist	
 Mikkel Smith Olsen	
 Søren Benthin
 Per Rønholm	
 Annette Harritsø

Noter

Kilder

Eksterne henvisninger 
 
 Han Duo Special: Stjerner uden Hjerner

Danske film fra 1997
Komediefilm fra Danmark
Dansksprogede film
Timm og Gordon

Timm og Gordon er et dansk komikerpar bestående af Timm Vladimir og Gordon Kennedy, begge uddannede skuespillere ved Skuespillerskolen ved Aarhus Teater. De fik deres folkelige gennembrud i tv-ungdomsprogrammet Transit, hvor især deres godnathistorier fængede med den faste udgangsreplik: "Godnat og sov godt".

Siden har de sammen blandt andet lavet tv-sketch-programmet Vladimir & Kennedy og underholdningsprogrammet Tab og Vind med Gordon & Timm. Underholdningsprogrammet blev stoppet, da Timm og Gordon blev afsløret i blandt andet at have brugt statister som deltagere. De lavede også spillefilmen Stjerner uden hjerner i 1997. Den fik katastrofale anmeldelser og blev kun set af 756 mennesker i biografen. Den er samtidig #45 på IMDB's liste over de 100 værste film i verden (marts 2014)

I 1995 udgav de singlen "Tør Du La' Vær'?" som en parodi på generiske Melodi Grand Prix-sange. Sangen var oprindeligt skrevet i alvor af Gordon Kennedy i 1984 for at komme med til Dansk Melodi Grand Prix. Sangen nåede fire uger som #1 på Tracklisten i 1995. Samme år udgav de også sangen "21 Go'nat historier" som nåede 6 uger på samme liste.

I 1996 udgav de sangen "Gibberish" under navnet T'N'G, der var en parodi på 90'ernes eurodance numre. Sangen lå på Tjeklisten i 10 uger, og toppede som #1 i uge 18 og 19. Den var også på toppen af hitlisten i musikprogrammet Puls.

I 2011 optrådte duoen i et indslag til Zulu Comedy Galla, hvor de havde etableret en klinik for komikere, der skulle vænnes af med deres catchphrases.

I 2021 blev deres godnathistorier genoplivet i forbindelse med DR-programmet Danmark Griner.

Filmografi 
Tv
 Transit
 Vladimir & Kennedy
 Tab og Vind med Gordon & Timm

Film
 Stjerner uden hjerner (1997)

Diskografi

Timm og Gordon

Albums 
 21 Go´nat Historier (1995)
 Grete's Hits (1996)

Singler 
 "21 Go´nat Historier" (1995) #1 på Tracklisten
 "Tør Du La' Vær'?" (1995) #1 på Tracklisten

T'N'G

EP'er 
 6pac (1997)

Singler 
 "Gibberish" (1996) #1 på Tjeklisten

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Komikere fra Danmark
Par
Arbejdsmedicin

Arbejdsmedicin beskæftiger sig med samspillet mellem faktorer i arbejdsmiljøet og det ydre miljø på den ene side og på den anden side sundhed og sygdom hos enkeltpersoner og grupper af personer.

Dette foregår ved
 Undersøgelse af enkelt patienter eller mindre grupper af patienter: udredning og diagnosticering af sygdom, vurdering af, om sygdommene har sammenhæng med arbejdsmiljøforhold, iværksættelse af mulige forebyggende foranstaltninger på arbejdspladsen og medvirken til en afklaring af patientens fremtidige muligheder for at klare sig på arbejdsmarkedet. Dette foregår på de arbejdsmedicinske klinikker, der findes i alle regioner.

 Forskning, udført på de arbejdsmedicinske klinikker, på Arbejdsmiljøinstituttet og på enkelte universitetsinstitutter.

Eksterne henvisninger 
 Dansk Selskab for Arbejdsmedicin 
 Arbejdsmiljøinstituttet

Lægefaglige specialer
Vejrhane

Vejrhanen er en speciel type vindfløj, hvor den flade metalplade er udformet som en hane. Princippet er ellers som de øvrige vindfløje, hvor en flad metalplade anbragt på toppen af et tag, hvor den er monteret, så den kan dreje frit omkring en lodret akse. Den evner på den måde at vise, hvilken vej vinden blæser.

Indenfor kirkearkitektur har man set den som et opstandelsessymbol, samt et symbol på kristen årvågenhed, der antagelig tillige har haft til opgave, at holde onde magter på afstand fra kirken. I den tyske folketro mente man, at vejrhaner afværgede lynnedslag.

I overført betydning også brugt som betegnelse for en person, hvis meninger ændrer sig, så de hele tiden passer med opfattelsen hos den, man taler med i øjeblikket.

Litteratur 
 Anton Borg og Erik Hesselager, Vejrhaner og vindfløje, Poul Kristensen, 1991. .

Eksterne henvisninger 

Måleinstrumenter
Kirkearkitektur
Aisne (departement)

Aisne () er et fransk departement
med ca. 535.000 indbyggere (1999). Hovedbyen er Laon og af øvrige store byer er Saint-Quentin, Vervins,
Soissons og Chateau Thierry. Departementet har navn efter floden Aisne.

Geografi

Beliggenhed 
Departementet ligger i regionen Picardie i Nordfrankrig, hvor departementet
på ca. 10 km grænser op til Belgien. Det ligger ca. 100 km nordøst for Paris.

Landskab 
I syd grænser departementet op til Brie-plateuet, der her når højder på 150 m, og
Marne-flodens løb. Længere mod nord flader det ud, dog med undtagelse af i øst hvor departementet støder op til
Ardennerne, som er et skovdækket område med lave bjerge. I nord støder det mod den belgiske slette.

Hydrografi 
Departementet er gennemskåret fra øst til vest af flere floder. I nord af floden Oise og den lidt mindre Serre, midt i floden Aisne igennem departementet og i syd er det floden Marne og Canal d'Ourq, der løber igennem.

Klima 
Klimaet er oceanisk: lunt og vådt mere eller mindre året rundt, selv om der om vinteren
kommer sne.

Demografi

Politik

Partisammensætning 
Departementet er opdelt i 21 cantoner, der ved de seneste cantonalvalg blev til et departementsråd med et socialistisk
flertal.

Økonomi

Erhverv 
Departementet er mest kendt for dets 2 produkter, der er mærket med AOC dels Champagneen som, der produceres 24 mio flasker af om året og for produktionen af osten Maroilles

Transport

Vejtrafik 
Departementet er gennemskåret af motorvejen A26.

Kultur

Historie 
Departementet blev hårdt ramt under 1. verdenskrig idet meget af krigen udspillede sig i området.

Eksterne henvisninger

Kilder 

Departementer i Frankrig
Aisne (flod)

Aisne er en flod i det nordøstlige Frankrig, som også har givet navn til departementet Aisne. Floden har en længde på 356 km, og flyder fra sit udspring i naturparken Argonne gennem to regioner; Grand Est og Hauts-de-France, samt fem departementer; Aisne, Ardennes, Marne, Meuse og Oise. Floden er en biflod og fletter ind fra venstre side i floden l'Oise. Den har desuden en lille forgrening (smutvej) til Seinen.

Aisne dækker et afvandingsområde (opland) på 7.939 km2, og transporterer i gennemsnit 65,4 m3/s

Kilder

Henvisninger 

Floder i Frankrig
Aisne

Aisne har flere betydninger:
 Aisne (departement) – er et fransk departement
 Aisne (flod) – er en fransk flod
Aix-en-Provence

Aix-en-Provence er en by i departement Bouches-du-Rhône, Frankrig.

Historie 
Byen blev grundlagt i 122 f.Kr. ved en varm vandkilde af den romerske konsulen Sextius Calvinus, som opkaldte byen efter sig selv og vennen, Aquae Sextiae. I 300-tallet havde byen vokset til metropolen Narbonensis Secunda. I middelalderen var Aix hovedstad i den tidlige provinsen Provence. Byen var størst fra 1100-tallet af, da den var et lærings- og kulturcenter under huset Aragon og Anjou.

Ligesom resten af Provence, kom byen under den franske krone i 1487 og i 1501 oprettede Louis XII parlamentet i Provence, som eksisterede frem til 1789.

Kendte personer fra Aix 
 Eleanor af Provence (død 1291), Henry III af Englands dronning.
 Paul Cézanne (1839-1906), maler.
 Émile Zola (1840-1902), forfatter, vokset op her, barndomsven med Cézanne
 Maurice Rouvier (1842-1911), politiker

Eksterne henvisninger 

 Byens officielle hjemmeside
 Turistbyrådets officielle side

Byer i Frankrig med over 100.000 indbyggere
Franske kurbyer 
Byer i Bouches-du-Rhône
Bouches-du-Rhône

Bouches-du-Rhône () er et fransk departement, som administreres fra Marseille. Departementet har (pr. 2010 estimeret) 2.008.569 indbyggere.

Byer 
 Aix-en-Provence

Departementer i Frankrig
Aix-les-Bains

Aix-les-Bains er en by i departementet Savoie i det østlige Frankrig nær Bourget-søen. Byen, der har ca. 25 000 indbyggere, er et kendt kursted med varme kilder.

Navnet Aix kommer af det latinske Aquae, og byen har været et kursted siden antikken. Romerne døbte byen Aquae Gratianae til minde om kejseren Flavius Gratianus Augustus, der i 383 blev myrdet i det nærliggende Lyon.

Indtil 1860 hørte byen under det italienske kongerige Sardinien. Fra 1861 hører byen under Frankrig.

Ekstern henvisning 

Savoie,Kommuner i
Byer i Savoie
Franske kurbyer 
Tour de France-byer
Auvergne-Rhône-Alpes
Ajaccio

Ajaccio () er hovedby på den franske ø Korsika. Den er også hovedby i departement Corse du Sud. Byen har 63.723 indbyggere (2006).

Personer fra Ajaccio 
 Napoleon Bonaparte (1769-1821), kejser af Frankrig
 Irène Bordoni (1895-1953), sangerinde og skuespillerinde
 Jean-Michel Cavalli (1959-), fodboldtræner
 Joseph Fesch (1763-1839), kardinal
 Alizée Jacotey (1984-), sangerinde
 Achille Peretti (1911-1983), politiker
 Tino Rossi (1907-1983), sanger og skuespiller

Se også 
 AC Ajaccio
 Korsikas forvaltning

Byer på Korsika
Tour de France-byer
Frankrigs præfekturer
Akaba

Akaba () er en by i Jordan med  indbyggere. Den ligger ved det Røde Hav i nordspidsen af Akababugten og er Jordans eneste havneby.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Jordan
Havnebyer i Asien
Akababugten

Akababugten er en bugt i den nordlige ende af det Røde Hav mellem Sinai-halvøen og den Arabiske Halvø. Egypten, Israel, Jordan og Saudi-Arabien har kyst i bugten. Akababugten er 160 km lang og har en maksimal bredde på 24 km. Ved nordspidsen ligger havnebyerne Taba i Egypten, Eilat i Israel og Akaba i Jordan meget tæt på hinanden.

Bugter
Mellemøsten
Røde Hav
Akimiski Island

Akimiski Island er en canadisk ø i Jamesbugten.

Øer i Nunavut
Walisiske grevskaber

Wales består af 8 grevskaber (engelsk: counties). På kortet til højre er de markeret som følger:

 Gwent
 South Glamorgan
 Mid Glamorgan
 West Glamorgan
 Dyfed
 Powys
 Gwynedd
 Clwyd

Se også 
 Engelske grevskaber
 Irske grevskaber
 Skotske regioner
Skotske regioner

Skotlands grevskaber blev i 1975 erstattet af 12 regioner med lokalt selvstyre. Disse blev med en reform 1. april 1996 erstattet af 32 kommuner , eller council areas .
 Strathclyde
 Dumfries and Galloway
 Borders
 Lothian
 Central
 Fife
 Tayside
 Grampian
 Highland
 Western Isles

Ikke vist på kortet :
 Shetland
 Orkney

Se også 
 Skotlands kommuner
 Engelske grevskaber
 Walisiske grevskaber

Regioner
Storbritanniens subnationale enheder
Regioner
Undervisning

Undervisning er handlinger, der har til formål at fremme tilegnelse af viden, kunnen, indsigt og forståelse hos modtageren, som ofte er elever, studerende eller en kursist.

Undervisning er til forskel fra opdagelse et systematisk tilrettelagt forløb, der sigter mod at modtageren erhverver sig indsigt, kundskaber og færdigheder inden for et læreemne.

Det er ofte samfundsbestemt, hvilke emner det er passende at undervise i.

Læring kan dog også ske under andre former end ved målrettet undervisning. F.eks. sker det, når børnene efterligner forældre, andre voksne eller deres legekammerater og leger, at de gør ligesom rollemodellerne.

Undervisningens effektivitet afhænger af et vellykket samspil af flere faktorer:
 Samfundet og forældrene må støtte og opmuntre elever og lærere under læreprocessen.
 Indholdet må have sammenhæng med elevernes tilværelse uden for undervisningssituationen.
 Indholdet må opleves som vedkommende for eleverne.
 Indholdet i undervisningen må have en sværhedsgrad, som gør det krævende, men ikke umuligt for eleverne at lære sig det. ofte beskrevet ved zonen for nærmeste udvikling (stilladseringen).
 Undervisningsmetoderne må understøtte og ikke hindre elevernes læring.
 Undervisningens forløb må være tilrettelagt på en måde, så eleverne oplever, at der er styr på tingene, men også åbenhed overfor spontane behov eller ønsker.
 Lokaler, indretning og undervisningsmaterialer eller læremidler må svare til indhold og metode i undervisningen.
 Lærerne må have en baggrundsviden og en pædagogisk færdighed, der gør det muligt for eleverne at lære stoffet.
 Skemalægning og årsplaner må understøtte og ikke hindre elevernes læring.

Eksempler 
 Lærere underviser elever eller studerende.
 Pædagoger underviser børn.
 Wikipedia underviser internetbrugere.

Se også 

 Undervisningsdifferentiering
 Undervisningsform
 Undervisningsfærdighed
 Undervisningslære
 Uddannelse
 Skole
 Filosofisk pædagogik

Referencer 
http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=176910

 
Pædagogik
Øre (møntenhed)

Øre er en møntenhed (100 øre = 1 krone) i Danmark, Norge, Sverige og Island. Ordet er et germansk lån fra latin aureus = "guldmønt". Enheden udtrykker i dag hundrededele af grundenheden kroner. I middelalderen var det en skandinavisk regnemønt med værdien 1/8 mark, men ved oprettelsen af den skandinaviske møntunion i 1873 blev den nuværende værdi i forhold til kroner fastsat.

Som mønt eksisterede 1 øre – sammen med 2 øre – i Danmark frem til 1. april 1973 med sidste mulighed for omveksling 30. juni samme år. 5 og 10 øre mønterne blev afskaffet i 1989 og 25 øre mønten den 1. oktober 2008.

På nuværende tidspunkt er det blot i Danmark, øremønter (50 øre) benyttes som betalingsmiddel. I Sverige, Norge og Island har man helt afskaffet ørene så deres mindste mønt er altså 1 krone.

Litteratur 
 Øre (KLNM, bind 20, sp. 716-724)

Eksterne henvisninger 
 Den Kongelige Mønt

Møntenheder i Kongeriget Danmark
Øre (flertydig)

Øre har flere betydninger:
 Øre – den ydre del af høreorganet hos pattedyr; samt: indre øre
 Øre (hank) – er en hank (fx på keramikkrukker o.a.)
 Øre (møntenhed) – en hundredel af den danske krone, eller andre nordiske landes mindste møntenhed
 Øre (vægt) – vægtværdi (historisk)
 Øre (geografi) – gruset strand; halvø, odde, tange
 Øre (afsprængt) – er det som afsprænges ved uforsigtig boring gennem murværk
 Øre (bagværk) – sprække i brødskorpen (skåret ved indsnit i dejen, ridsning, eller spontant opstået)

Se også
 Sprogøre – et naturligt anlæg for at lære talesprog
Øre (afsprængt)

Øre er i håndværkerkredse betegnelsen for den del af byggesten eller puds, der afsprænges på bagsiden, når man borer et hul gennem murværk uden den fornødne forsigtighed.

Se også 
 Øre for andre betydninger.

Håndværksudtryk
Kommandør

Kommandør (afledt af : commander for 'at kommandere') er en OF-5 søofficersgrad svarende til graden oberst i Hæren og Flyvevåbnet. Det nærliggende engelske ord commander er ikke en grad indenfor landtropperne, men skal snarere oversættes til; "anfører", "leder", "hærchef", "delingsfører" eller "chef". Stillinger som vagt-, pjece- og kampvognskommandør er ikke grader. Tidligere fandtes også Kompaniekommandør for kompagnichef.

Forsvaret 
I Danmark forkortes kommandør til KD og cheferne for Flådestation Frederikshavn, Flådestation Korsør, Søværnets Officersskole og chefen for en eskadre er kommandører.  Chefen for kongeskibet Dannebrog er H.M. Dronningens Jagtkaptajn med graden kommandør.

I Forsvarets Sundhedstjeneste vil stabslæger af 1. grad, med tilknytning til Søværnet eller i søværnsuniform, bære kommandørdistinktioner.

Chefen for Marinehjemmeværnet er en kommandør og er lønnet.

Kommandører svarer i Royal Navy og i U.S. Navy til Captain og til Kapitän zur See i Deutsche Marine.

Se også 
Commendatore
Kommandant

Kilde 

Militære titler
Titler i Rangfølgens klasse 3
Orlogskaptajn

Orlogskaptajn ( for 'krigs-' eller 'strids-'; 'kaptajn på et krigsskib'), søofficersgrad i det danske søværn. Svarer til graden major i Hæren og Flyvevåbnet. Orlogskaptajn ligger mellem kaptajnløjtnant (svarer til kaptajn) og kommandørkaptajn (svarer til oberstløjtnant).

En spøgende betegnelse for en orlogskaptajn er 'orlovskaptajn', idet orlov er at holde fri.

I Søværnet forkortes orlogskaptajn OK. En orlogskaptajn er næstkommanderende på de store skibe; inspektionsskibe, korvetter (udgået af flådens tal 2009), fleksible støtteskibe – er divisionschef for 3-6 patruljefartøjer af Flyvefisken-klassen, chef for Søværnets Militærpoliti, militærfaglig sagsbehandler i højere stabe (Søværnets Operative Kommando, Forsvarets Materieltjeneste, Forsvarets Personeltjeneste eller Forsvarskommandoen) eller chef for Søværnets Dykkerkursus.

I Forsvarets Sundhedstjeneste vil overlæger og overtandlæger bære orlogskaptajnsdistinktioner.

I Marinehjemmeværnet kan en orlogskaptajn være Hjemmeværnsdistriktsinspektør. En orlogskaptajn i Hjemmeværnet er lønnet.
  
Ifølge NATO er orlogskaptajner OF-3 officerer. Lieutenant Commander i Royal Navy og i U.S. Navy samt Korvettenkapitän i Deutsche Marine er OF-3 officerer og svarer derfor til orlogskaptajner. Søværnets orlogskaptajner hedder dog Commander på engelsk ifølge forsvaret. Distinktionerne for Søværnets orlogskaptajner er de samme som Royal Navys Commander. Så en engelsk/amerikansk Commander skal oversættes til kommandørkaptajn og en dansk orlogskaptajn skal omtales Commander ifølge forsvarskommandoen.

Kilde 

Militære titler
Titler i Rangfølgens klasse 4
Søofficerer