alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Baffin Island

Baffin Island (tidligere Baffin Land) er med et areal på 507.451 km² verdens femtestørste ø. Det er den største ø i Canada, og ligger i territoriet Nunavut. Den ligger i Ishavet, er en del af det canadiske arktiske øhav. Øen har et befolkningstal på 13.039 ifølge en folketælling fra 2021, og dermed en befolkningstæthed på blot 0,03/km². Nunavuts hovedstad, Iqaluit, med omkring 7000 indbyggere ligger på Baffin Island.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Øer i Nunavut
Øgrupper i Ishavet
1500

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1500 (tal)

Begivenheder 
 17. februar – En dansk-holstensk adelshær angriber Ditmarsken men lider totalt nederlag i Slaget ved Hemmingstedt
 Ludovico Sforza forsøger med tysk hjælp at generobre Milano men bliver slået og taget til fange
 11. november - Ludvig 12. og Ferdinand den Katolske aftaler hemmeligt at dele kongeriget Kongeriget Neapel mellem sig
 Portugiseren Diogo Dias opdager Madagaskar
 Portugiseren Pedro Álvares Cabral opdager Brasilien, men tror landet er en ø

Født 
 24. februar – Karl 5., konge af Spanien fra 1516 og kejser af Det Tysk-romerske rige fra 1519 til han nedlagde kronen to år før sin død i 1558.

Dødsfald

Musik 
In vernalis temporis - Ode forfattet af Morten Børup ca. 1500

Eksterne henvisninger 

00
1499

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1499 (tal)

Begivenheder 
12. august - den osmanniske flåde besejrer Republikken Venedigs flåde ved Sapienza

Født 
Katharina von Bora

Dødsfald 
 23. november: Perkin Warbeck henrettes ved hængning i London

Eksterne henvisninger 

99
1498

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1498 (tal)

Begivenheder

Maj 

 30. maj - Columbus tager af sted med 6 skibe på sin 3. rejse til Amerika

Juli 
 31. juli - Christoffer Columbus opdager Trinidad

August 

 1. august - Christoffer Columbus ankommer som den første europæer til Venezuela

Udateret 
 Vasco da Gama opdager Mocambique i Sydøstafrika
 Vasco da Gama når Indien ad søvejen syd om Afrika.
 Nykøbing Katedralskole oprettes som katedralskole.

Født 
 Sophie af Pommern, Frederik 1.s ægtefælle; dronning af Danmark og Norge fra 1523 til 1533 (død 1568).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

98
1497

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1497 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Giovanni Caboto (John Cabot) genopdager Newfoundland
 Melilla erobres af Spanien.
 Storfyrsten af Moskva, Ivan den Store udsteder lovbogen Sudebnik

Marts 
 9. marts – Nicolaus Copernicus foretager sin første registrerede astronomiske observation

September 
 28. september – Slaget ved Rotebro hvor Kong Hans besejrer Sten Sture den Ældre og hans bondehær

Oktober 

 25. oktober - Kong Hans erobrer Sverige

November 
 22. november – Vasco da Gama runder Kap Det Gode Håb under sin søgen efter en søvej til Indien 
 26. november - Hans af Danmark krones til konge af Sverige efter rigsforstanderen Sten Stures nederlag

Født 
 26. januar – Kejser Go-Nara af Japan (d. 1557)
 Francesco Berni, italiensk digter (d. 1536)
 Jean Fernel, fransk fysiker (d. 1558)
 Francesco da Milano, italiensk komponist (d. 1543)

Dødsfald 
 Albert Brudzewski, polsk astronom (f. 1445)
 Elijah Delmedigo, italiensk filosof (f. 1460)

Eksterne henvisninger 

97
1496

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1496 (tal)

Begivenheder

Født 
 12. maj – Gustav Vasa, svensk konge i 1523–1560

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

96
1495

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1495 (tal)

Begivenheder 
 Den danske Rimkrønike blev trykt som den første bog på dansk.
 7. august – Rigsdagen i Worms indfører en almen rigsskat, men forsøgene på at skabe en centralmagt ("Kammergericht") i Tyskland bliver modarbejdet af kejser Maximilian 1.
 Det danske orlogsskib Gribshunden synker ud for Ronneby i Sverige.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

95
1494

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1494 (tal)

Begivenheder 
 Kong Karl 8. af Frankrig invaderer Italien,og gør krav på kongeriget Napoli
 7. juli – Kastilien og Portugal underskriver Traktaten i Tordesillas
 9. november - Medicierne mister magten i Firenze
 Ivan 3. af Moskva fordriver hansekøbmændene fra Novgorod.

Født 
 Hans Tausen, dansk reformator (død 1561).
 6. november – Suleiman den Prægtige, osmannisk sultan fra 1520-1566

Dødsfald

Referencer

Eksterne henvisninger 

94
1491

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1491 (tal)

Begivenheder

Født 
 28. juni – Henrik 8. af England, konge af England fra 1509 til 1547
 24. december? – Ignatius Loyola, grundlægger af jesuiterordenen
 31. december – Jacques Cartier, bretonsk opdagelsesrejsende

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

91
1490'erne

Århundreder: 14. århundrede – 15. århundrede – 16. århundrede

Årtier: 1440'erne 1450'erne 1460'erne 1470'erne 1480'erne – 1490'erne – 1500'erne 1510'erne 1520'erne 1530'erne 1540'erne

År: 1490 1491 1492 1493 1494 1495 1496 1497 1498 1499

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1490

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1490 (tal)

Begivenheder 
 Den dansk-engelske krig afsluttes med en handelstraktat om handelen på Island (startede i 1467)

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

90
1489

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1489 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

89
1488

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1488 (tal)

Begivenheder 
 3. februar – Den portugisiske søfarer Bartolomeu Dias passerer som den første europæer Afrikas sydspids.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

88
1487

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1487 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

87
Vallensbæk

Vallensbæk er en bydel i Storkøbenhavn med  beliggende ved Køge Bugt Strandpark 16 kilometer sydvest fra Rådhuspladsen. Vallensbæk grænser op til Ishøj og Taastrup i vest, Brøndbyvester i øst og Glostrup og Albertslund i nord. Kommunen er centralt beliggende på Vestegnen med skoler, døgninstitutioner, fitness, tennis, golf, ridning, vandskiklub, strandpark, indkøbsfaciliteter, og offentlige transportmidler som S-tog og bus.
  
Kommunen er meget langstrakt og forskelligartet: Mod syd ligger selve bydelskernen af Vallensbæk med strand, S-tog, stationscenter og moderne boligbyggeri. I midten er der landsby med kirke fra middelalderen og en nyere kirke, Helligtrekongers Kirke, indviet i 2012. Mod nord findes ensartede villakvarterer.

Historie 

 3000 f.Kr.: Stenalderbønder slår sig ned i området
 1184: Vallensbæk ses i optegnelser benævnt som Wollensbech. Det blev i 1317 ændret til Vallensbæck.
 1658-59: Under svenskekrigene blev næsten hele byen raseret (mange af gårdene har gennem tiden tilhørt Kongen eller magtfulde folk i hovedstaden). Gårdene blev drevet af fæstebønder).
 1786-88: I forbindelse med landboreformerne sker udskiftningen af jordene, og de bliver selvejede.
 1840: Den første skole i Vallensbæk bliver opført. Og bliver afløst af "den gamle skole" i 1920 på Bygaden 47-49. Vallensbæk skole blev færdig i 1955, og den var indtil 1966 byens eneste skole. Skolen gennemgik i 2005 en større ombygning og renovering.
 1867: Første bibliotek i Vallensbæk åbner.
 1935: Gl. Køge Landevej indvies, som den kendes i dag. I midten af 1800-tallet blev vejen forsøgt nedlagt, fordi hovedfærdslen gik igennem Taastrup.
 1952: Vallensbæk fik sit eget byvåben. Det er lavet af Kgl. Våbenmaler Aage Wulff, der har taget udgangspunkt i byens beliggenhed med vådområder, fugleliv og Store Vejleå, der gennemskærer kommunen og har givet navn til byen. Vallensbæk betyder Sletten med bækken.
 1972: Køgebugtbanen får endestation i Vallensbæk.

Uddannelse i Vallensbæk 
Bydelen har tre skoler; Pilehaveskolen (Vallensbæk Nordmark), Vallensbæk skole (Landsbyen) samt Egholmskolen (Stranden)

Kultur og attraktioner 
 Vallensbæk Kultur- og Borgerhus
 Vallensbæk Kirke
 Vallensbæk Golf
 Vallensbæk Havn

Vallensbæk Sogn anno 1778 
Vallensbæk Sogn i Smørum Herred, Københavns Amt, Sjællands Stift. Dertil hører Vallensbæk, 14 hele gårde, 2 halve gårde, 34 huse.Kirken er af salig etatsråd Nissen sat i meget smuk stand.Præste- og degneboligen følger uden betaling og afgifter mand efter mand.Af Glostrup og Vallensbæk kirkers indkomster underholdes bestandig 10 fattige drenge og piger, som nyder ugentligt 3 mark til deres 15. år.Her ligger bemeldte salig etatsråd Nissen og hans frue i et dertil af ham indrettet begravelse. Eksterne henvisninger 
 – Officiel website for Vestegnen Turistbureau 

 Kilder 

 Hans Holk: Provincial-Lexicon over Dannemark, 1778.''

Se også 
 Vallensbæk Kommune
 Vallensbæk Sogn
 Vallensbæk Landsby
Skælrod (art)

 
Skælrod (Lathraea squamaria) er en 10-20 cm høj urt, der vokser på fugtig muldrig bund i løvskove og krat. Det er en snylteplante, der mangler det grønne klorofyl, som ellers er normalt for planter.

Beskrivelse 
Skælrod er en ejendommelig, flerårig snylteplante. Den overjordiske del af planten består af en opret, kraftig og hårløs stængel, som bærer skælformede og helrandede blade. Både blade og stængel mangler klorofyl, og de er blege med et let, lyserødt skær. Blomstringen sker i april-maj. Blomsterne sidder i bladhjørnerne hele vejen op ad stænglen. De er 4-tallige og uregelmæssige med lyserød læbeblomstkrone og udragende, hvide støvdragere og støvfang. Frugterne er 4-delte med nødagtige spaltefrugter.

Rodnettet består af den tykke jordstængel, som bærer skælformede blade, og de trævlede rødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,20 x 0,07 m (20 x 7 cm/år), heri ikke medregnet skud fra jordstænglen.

Snylteplante 
Planten snylter på rødderne af specielt Hassel, men også på Elm, Kristtorn, Abild, Bøg, El, Vedbend, Poppel, og måske flere træarter. Man har kunnet måle, at arten – trods sin snylten – ikke har betydning for udbyttet af hasselnødder.

Habitat 

Den findes i gamle, skyggefulde løvskove, på fugtig, næringsrig muldbund under hassel eller under de andre værtsarter. Da planten er en helsnylter, vil den altid forekomme sammen med de nævnte værtsplanter.

Udbredelse 
Arten er udbredt i Central- og Vestasien samt i Europa, hvor den i det østlige Danmark forekommer hist og her.

Kilder/Henvisninger

Eksterne henvisninger 

 Liber Herbarum II, plantenavne for skælrod

Gyvelkvæler-familien
Knob (fart)

Knob er en fartangivelse brugt til søs og i luften. Fartenheden knob betegner antallet af sømil i timen = 1,852 km/t = 0,514 m/s. Sømil eller international nautisk mil blev fastlagt som en international længdeenhed i 1929, som i dag er udbredt til alle lande.

Udtrykket knob stammer fra sejlskibenes tid, hvor man smed et bræt i vandet fra fartøjet og talte antallet af målsatte knuder (knob), som brættet kunne trække ud af en rulle tov, på en bestemt tid og dermed beregne hastigheden gennem vandet. 

Udtrykket knob benyttes for fartøjers fart, men også ofte om vindhastighed.

Afstanden 1 sømil = 1,852 km er fastlagt som et bueminut på en storcirkel på jorden.

Den mest udbredte forkortelse for knob er kn, hvilket anbefales af bl.a. IEEE og BIPM, men forkortelserne kt og kts i flertal ses også.

Somme tider bliver hastighed fejlagtigt udtrykt ved "knob i timen", hvilket ville være en måleenhed for acceleration.

Kilder 

Skibsterminologi
Navigation
Knob

Knob, knude eller stik, er en sammenføjnings- eller sikringsmetode, hvor et knob typisk kendetegnes ved at to tampe (tov-ender) (eks. råbåndsknob, flagknob mm.) sammenbindes hvorimod et stik typisk bindes med een tamp (eks. 8-tals-stik, pælestik mm.), i nogle tilfælde på midten af et tov (eks. trompetstik).

I princippet findes der uendeligt mange forskellige knob, men det er begrænset, hvor mange der kan have en praktisk funktion. Da det er et krav at andre også kan løsne og binde ens knob igen.

Nogle vigtige knob er Råbåndsknobet, Flagknobet og læsejlsstikket.

Bemærk at der findes knuder, som ligner de korrekte knob, f.eks. kællingeknuden og mindst tre fejlagtige udgaver af flagknobet. Problemet ved de ukorrekte knob er, at de kan gå i bekneb, så de er næsten umulige at løse efter at have været belastet, eller at de nedsætter tovværkets trækstyrke. Forsøg har vist, at en enkelt kællingeknude på et stykke reb nedsætter trækstyrken med ca. 50%.

I 2016 skrev Science om 8ʌ̯19-knuden - verdens strammeste knude.

Knob som forbinder to ender 
 Engelsk knob
 Flagknob
 Flamsk knob med to parter
 Kirurgisk knude
 Råbåndsknob

Stik som laver en løkke (faste øjer) 
 Enkelt knob på bugt
 Flamsk knob / Ottetalsknob på en bugt.
 Pælestik eller Flagknob på en ende.
 Slippestik på en ende
 Slippestik med rundtørn

Knob/stik til fastgøring (laver en løkke omkring noget) 
 Dobbelt halvstik
 Dobbelt halvstik med rundtørn
 Dobbelt halvstik om egen part
 Fenderstik
 Flagknob / Skostik / Væverknob på en ende eller på en bugt (dobbelt tov)
 Flagknob med rundtørn
 Læsejlsstik / Topsejlsstik
 Slyngestik
 Tømmerstik
 lassoknude

Knob som gør en ende tyk (stopknob) 
 Stopknob
 Ottetalsknob
 Enkelt knob

Knob/stik til forkortelse 
 Trompetstik
 Kædeknob
 Mulestik
 Melingstik

Trivia 
 Knob (fra Engelsk knot).

 Stik (fra Hollandsk).

Ekstern henvisning 
 Brommann − Lidt om knob og knuder − brug dit tovværk − det er nyttigt

Noter
Henrik Fuglefænger

Henrik 1. , kaldet Henrik Fuglefænger (), (876 – 2. juli 936) var østfrankisk konge 919—936 og stifter af Det saksiske Hus. Han var hertug af Sachsen fra 912 og konge af Det Østfrankiske Rige, en forløber for nutidens Tyskland, fra 919 til sin død i 936. Først i løbet af det 11. århundrede blev De tyskes rige omtalt.

Henrik tilhørte det liudolfingske dynasti og var søn af hertug Otto 1. af Sachsen. I 912 blev han efter sin fader Ottos død hertug i Sachsen. I 919 blev han valgt til konge af det østfrankiske rige af frankerne og sachserne, og senere sluttede svaberne og bayrerne sig til valget, og det lykkedes ham at få Rhinområdet under sin krone.

Henrik blev fulgt af sin søn Otto den Store.

Biografi

Familie og baggrund 
Henrik nedstammede fra det liudolfingske dynasti, som var en sachsisk adelsslægt, der førte sine aner tilbage til den hertug Widukind, som var Karl den Stores modspiller. Henriks far var hertug Otto 1. af Sachsen, som grundlagde det ottonske dynasti.

Valg til konge 
Henrik blev i 912 efter sin fader Ottos død hertug i Sachsen. Kejser Konrad 1. forsøgte uden held at fratage ham hans land, men valgte ikke desto mindre Henrik til sin efterfølger på sit dødsleje. Den 24. maj 919 valgte de to vigtigste stammer, frankerne og sakserne, Hertug Henrik af Sachsen, som også havde Thüringen under sig, til tysk konge (konge af det østfrankiske rige); i 920 og 921 anerkendtes han også af schwaberne og bayerne.

Regeringstid 
Konrad havde været ganske afhængig af kirken, og hele hans regering var optaget af kampe med stammehertugerne. Henrik derimod afslog endog at lade sig krone og godkendte fuldstændig hertugernes magtstilling. Han stod mellem dem som en "første mellem ligemænd", og hans magt nåede i grunden ikke langt ud over hans hertugdømme. Det styrede han imidlertid med stor dygtighed. Ved at betale en årlig tribut til magyarerne, der idelig hærgede landet, opnåede han en niårig stilstand, som han brugte til at uddanne et rytteri, hvad sakserne havde manglet, og til efter engelsk mønster at anlægge en række faste borge, i hvilke befolkningen kunne søge tilflugt. Sine mænd øvede han i mellemtiden ved kampe mod slaverne. Han erobrede således 927—928 Brennabor (Brandenburg), hovedstaden i hevellernes land, og gjorde Böhmens hertug skatskyldig til riget. Da han derpå nægtede at betale skatten, faldt magyarerne atter ind i Sachsen, men led et stort nederlag ved Riade (933). Året efter kæmpede han med den danske kong Gnupa i Slesvig og tvang ham til at lade sig døbe.

Ved sine sejre var hans magt steget betydelig, og han tænkte på at drage til Rom og at genoptage de ældre kejseres politik, da han døde af et slagtilfælde. Sønnen Otto af hans andet ægteskab med den westfalske grevedatter Mathilde fulgte ham på tronen.

Eksterne links 

Fyrster fra middelalderen
Henrik 01 af Sachsen
Tyskland i middelalderen
Frankiske konger
Walhalla
Otto 2. (Tysk-romerske rige)

Otto 2. (955 – 7. december 983 i Rom) var tysk konge og tysk-romersk kejser fra 973 til 983.

Biografi 
Han var søn af Otto den Store og Adelheid og kronet både til tysk konge og romersk kejser i sin faders levetid. Efter sin tronbestigelse måtte han først kæmpe med Harald Blåtand, der forgæves søgte at forsvare Dannevirke. Otto trængte langt op i Jylland, og resultatet var oprettelsen af den "Danske mark" i 974 (landet mellem Ejderen og Slien, der dog gik tabt efter hans død). Samtidig måtte han føre hårde kampe først med sin fætter Henrik af Bayern, der dog blev overvundet i 976, og fra hvis land Kärnten og Østrig udskiltes som særlige hertugdømmer, siden med kong Lothar af Frankrig, der ville vinde Lothringen, men fik nok at gøre i sit eget land. Derpå vendte Otto sig mod Italien. Han var blevet gift med den græske prinsesse Theofano og ønskede at vinde de græske besiddelser Calabrien og Apulien, som da var stærkt truede af saracenerne, der kort i forvejen havde erobret Sicilien. Grækerne sluttede dog forbund med saracenerne, Otto, der var trængt ned i Calabrien med en tysk hær, led et frygteligt nederlag ved Cotrone i 982 og var nær ved selv at miste livet. Han forberedte sig til et nyt tog, men døde i Rom i en ung alder i 983 af græmmelse over, at fjenderne ved budskabet om hans nederlag rejste sig alle vegne.

Han blev efterfulgt af sin søn Otto 3..

Se også 

 Konger og kejsere af det Tysk-romerske rige fra 800-1806

Tysk-romerske kejsere
Otto 3. (Tysk-romerske rige)

Otto 3. (juni/juli 980- 23. januar 1002) var tysk konge fra 983 til 1002 og tysk-romersk kejser fra 996 til 1002. Han efterfulgte sin far Otto 2. og blev efterfulgt af sin fætter, Henrik 2..

Eksterne links 

Tysk-romerske kejsere
Tjek fødselsår
984

Se også 984 (tal)

Begivenheder 
 Den tysk-romerske kejser Otto III efterføger sin far Otto II, til sin død i 1002.
 Slaget ved Hjørungavåg i Norge.

Død 
 7. december - Otto II, tysk-romerske kejser (født 955).

Eksterne henvisninger 

84
11. århundrede

Århundreder: 10. århundrede – 11. århundrede – 12. århundrede

Det 11. århundrede består af årene 1001 til 1100, som ofte forveksles med 1000-tallet, som består af årene 1000 til 1099.

Eksterne henvisninger 

 
Århundreder
12. århundrede

Århundreder: 11. århundrede – 12. århundrede – 13. århundrede

Det 12. århundrede består af årene 1101 til 1200, som ofte forveksles med 1100-tallet, som består af årene 1100 til 1199.

Begivenheder 
 Drejelige vindmøller ses i Europa.
 Tiende-skatten indføres i begyndelsen af århundredet, og skaber forudsætningen for kirkens ekspansion.

Eksterne henvisninger 

 
Århundreder
13. århundrede

Århundreder: 12. århundrede – 13. århundrede – 14. århundrede

Det 13. århundrede består af årene 1201 til 1300, som ofte forveksles med 1200-tallet, som består af årene 1200 til 1299.

Begivenheder 
 "Ludvig den Helliges gyldne århundrede" (fr: le siècle doré de St Louis), hvor Frankrig nåede et økonomisk og udenrigspolitisk højdepunkt.

Eksterne henvisninger 

 
Århundreder
14. århundrede

Århundreder: 13. århundrede – 14. århundrede – 15. århundrede

Det 14. århundrede består af årene 1301 til 1400, som ofte forveksles med 1300-tallet, som består af årene 1300 til 1399.

Begivenheder 
 1337 – Hundredeårskrigen (1337-1446) mellem England og Frankrig indledes.
 1347-1352 – Den sorte død hærger i Europa.
 1362 – Den Store Manddrukning, hvor tusinder døde i Vadehavet ved en stormflod.

Eksterne henvisninger 

 
Århundreder
Mongol

Ordet Mongol kan have følgende betydninger:

 Mongolere – et etnisk flertal i Mongoliet.
 Mongoler - et folkeslag som genetisk er baseret på mongolerne under det Mongolske kejserdømme.
 Downs syndrom – tidligere kaldt for mongolisme, men dette betragtes i dag som nedsættende.
 Mongol (film) – spillefilm fra 2007 af Sergej Bodrov

Se også 
 Mongols motorcycle club - en rocker-/motorcykelklub fra Californien
1178

Konge i Danmark: Valdemar den Store enekonge fra 1157-1182

Se også 1178 (tal)

Begivenheder 
 Absalon bliver ærkebiskop i Lund

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

78
1158

Konge i Danmark: Valdemar den Store enekonge fra 1157-1182

Se også 1158 (tal)

Begivenheder 
 Absalon bliver biskop i Roskilde
 Frederik Barbarossa drager med en stor hær over alperne, og erobrer Milano.
 Den tyske by München grundlægges.
 Folkeborgen Falsters Virke, benyttes under et overfald på øen foretaget af det vendiske folk fra Østersøens sydkyst.

Født

Dødsfald 
 Otto af Freising – tysk biskop og krønikeskriver (født ca. 1114)

Eksterne henvisninger 

58
1124

Konge i Danmark: Niels 1104-1134

Se også 1124 (tal)

Begivenheder 
 21. december - Pave Honorius II efterfølger Calixtus II, indtil sin død i 1130.
 Det tungusiske folk Juchen fordriver de mongolske khitaner (Liaodynastiet: 916-1124) fra Kina og skaber qarakhitaistaten i Semirechje.

Født 
 Jón Loftsson, Snorri Sturlusons fosterfar (død 1197).

Dødsfald 
 23. april - Alexander 1. af Skotland fra 1107 dør og efterfølges af sin bror David 1. (født ca. 1078).
 13. december - Pave Calixtus II fra 1119 dør og efterfølges af Honorius II (født ca. 1060).

Eksterne henvisninger 

24
1201

Konge i Danmark: Knud 6. 1182-1202

Se også 1201 (tal)

Begivenheder 
 Hertug Valdemar af Slesvig, den senere kong Valdemar 2. Sejr angriber og erobrer Holsten.
 Knud 6. fængsler de lübske købmænd på sildemarkedet i Skanør, og beslaglægger deres skibe.
 Opførelsen af Århus Domkirke påbegyndes . Den er færdigbygget omkring 1263. Er formentlig det første teglstensbyggeri i Nørrejylland.
 Anders Sunesen bliver ærkebiskop i Lund

Født

Dødsfald 
 21. marts – Absalon, dansk biskop og ærkebiskop (født ca. 1128).

Eksterne henvisninger 

01
Mælkebøtte

Mælkebøtte (Taraxacum) eller løvetand er en slægt af stauder med pælerod og nogle få, hule stængler, hver med en endestillet kurv. Bladene er rosetstillede. Slægten består af omkring 1.000 apomiktiske arter, der er inddelt i sektioner.

Artsgrupper 
Her nævnes kun de arter, der er vildtvoksende eller dyrkede i Danmark. Navngivningen følger bogen Plantenavne. Dyrkede og vilde planter (2007) af Arnklit med flere
 Gråfrugtet sandmælkebøtte (Taraxacum obliqua).
 Rødfrugtet sandmælkebøtte (Taraxacum erythrosperma).
 Ishavsmælkebøtte (Taraxacum antarctica).
 Smalbladet mælkebøtte (Taraxacum palustria).
 Almindelig mælkebøtte (Taraxacum ruderalia eller Taraxacum officinale), også kaldet fandens mælkebøtte.
 Krogfliget mælkebøtte (Taraxacum hamata).
 Nordlands mælkebøtte (Taraxacum boreigena).
 Hornmælkebøtte (Taraxacum ceratophora).
 Engmælkebøtte (Taraxacum celtica).
 Nordisk mælkebøtte (Taraxacum spectabilia).
 Plettet mælkebøtte (Taraxacum naevosa).
 Fjeldmælkebøtte (Taraxacum crocea).
 Stortandet mælkebøtte (Taraxacum macrodonta).

De 400 apomiktiske danske småarter inden for mælkebøtte-slægten er nedenfor inddelt i ni sektioner:
 Dværgmælkebøtte (T. sect. Obliqua), ret almindelig på sandbund ved kysterne.
 Sandmælkebøtte (T. sect. Erythrosperma), almindelig på sandbund og overdrev ved kysterne.
 Kalkmælkebøtte (T. sect. Palustria), ret sjælden på kalkholdige enge og kær.
 Atlantmælkebøtte (T. sect. Spectabilia), almindelig på enge med kildevæld i det nordlige Jylland.
 Pletmælkebøtte (T. sect. Naevosa), vokser hist og her på lysåbne enge, kalkkær og skovlysninger.
 Kærmælkebøtte (T. sect. Celtica), ret sjælden på fugtige, næringsrige overdrev og skovlysninger.
 Krogmælkebøtte (T. sect. Hamata), almindelig på lysåbne steder.
 Nordmælkebøtte (T. sect. Borea), almindelig på lysåbne steder.
 Vejmælkebøtte (T. sect. Taraxacum), meget almindelig på næringsrig, lysåben bund.

Andre navne 

Mælkebøtten er også kendt som løvetand, og går desuden under forskellige navne i danske dialekter og lokalsprog. I Store dele af Nordjylland kendes mælkebøtte under navnet troldhekse og i Himmerland som lopblomst.

Eksterne henvisninger 

 En mælkebøtte er ikke en mælkebøtte. Videnskab.dk 

Kurvblomst-familien
Ukrudtsplanter
Nytteplanter
Blomster
Gule blomster
1486

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1486 (tal)

Begivenheder

Født 
 20. september – Arthur Tudor, søn af Henrik 7. af England og Elizabeth af York.

Dødsfald 
 14. juli – Margrete af Danmark, datter af kong Christian 1. og Dorothea af Brandenburg. Gift med Jakob 3. af Skotland og dronning af Skotland fra 1469 til sin død (født 1456).

Litteratur 
 Udgivelse i den tyske by Speyer af Malleus Maleficarum skrevet af dominikanermunken Heinrich Kramer. Den berygtede bog anses som central i heksejagten.

Eksterne henvisninger

Referencer 

86
1485

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1485 (tal)

Begivenheder 
 30. oktober – Henrik 7. af England krones.

Født 
 24. juni – Johannes Bugenhagen, tysk reformator (død 1558)
 24. juni – Elisabeth af Danmark, datter af Kong Hans og kurfystinde af Brandenburg (død 1555)
 13. november – Skipper Clement, dansk oprørsleder (død 1536)
 16. december – Katharina af Aragonien, engelsk dronning (død 1533)
 Pedro de Alvarado, spansk conquistador (død 1541)
 Hernán Cortés, spansk conquistador (død 1547)
 Thomas Cromwell, 1. jarl af Essex, engelsk statsmand (død 1540
 Mogens Gyldenstierne, dansk rigsråd (død 1569)
 Cirka 1485 – Poul Helgesen, dansk teolog, historiker og humanist
 Cirka 1485 – Stygge Krumpen, dansk biskop (død 1551)
 Christiern Morsing, dansk professor (død 1560)

Dødsfald 
 16. marts – Anne Neville, engelsk dronning (født 1456)
 22. august – Richard III, engelsk konge (faldet i slaget ved Bosworth)
 28. august – Oluf Mortensen (Baden), biskop i Roskilde Domkirke

Eksterne henvisninger 

85
1484

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1484 (tal)

Begivenheder

Født 
 1. januar – Ulrich Zwingli, schweizisk reformator

Dødsfald 
 4. marts Sankt Kasimir

Eksterne henvisninger 

84
1482

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1482 (tal)

Begivenheder 
 I Odense trykker bogtrykkeren Johann Snell de første bøger i Danmark. Der er tale om dels den latinske Descriptio obsidionis urbis Rhodiæ af Guillaume Caoursin (Beretning om belejringen af byen Rhodos), og dels, efter al sandsynlighed,  breviaret for Odense Stift, Breviarium Ottoniense.

Født

Dødsfald

Henvisninger

Eksterne henvisninger 

82
1480

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1480 (tal)

Begivenheder 
 Osmannisk belejring af Rhodos.
 Første udgivelse af Beretning om belejringen af byen Rhodos.

Født 
Vannoccio Biringuccio, italiensk metallurg (død ca. 1539)

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

80
1479

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1479 (tal)

Begivenheder 
 1. juni – Københavns Universitet grundlægges af Christian 1.
 Spanien samles i en personalunion
 Københavns (første) Rådhus tages i brug.
 Altertavlen i Århus Domkirke indvies.

Født 
 Joanna, kommende dronning af Kastilien.
 Jakob van Utrecht, Hollandsk maler
 Lisa Gherardini, modellen til Leonardo da Vincis billede Mona Lisa.

Dødsfald 
 Antonello da Messina, siciliansk maler.

Eksterne henvisninger 

79
1478

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1478 (tal)

Begivenheder 
 Inkvisitionen bliver etableret i Spanien.

Født 
 7. februar – Thomas More, forfatter (Utopia) og statsmand (død 1535).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

78
1477

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1477 (tal)

Begivenheder 

 7. oktober - Uppsala universitet grundlægges som det ældste universitet i Skandinavien

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

77
1476

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1476 (tal)

Begivenheder

Født 
 Dato ukendt - Juan Sebastián Elcano, spansk opdagelsesrejsende (død 1526).
 Dato ukendt – Pierre du Terrail, Chevalier de Bayard – Ridderen uden frygt og dadel (død 1524).

Dødsfald 
 9. november - Amico Agnifilo della Rocca, italiensk kardinal

Eksterne henvisninger 

76
1475

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1475 (tal)

Begivenheder 
 Royal Navys historie invaderer Frankrig under Edvard 4..
 January 10 – Den moldaviske fyrste Stefan den Store sejrer over det Osmanniske Rige i Slaget ved Vaslui.
 Odense Sankt Knuds Kloster bliver omdannet til et kapitel af sekulære kanniker, Hans Jørgensen Urne bliver domprovst.
 Kong Christian 1. opnår tilladelse fra pave Sixtus IV til oprettelsen af Københavns Universitet – Universitetet blev indviet 1. juni 1479.
 Bogtrykkerkunsten kommer til Lybæk.

Født 
 Michelangelo Buonarroti, Italiensk billedhugger og maler.
 Vasco Núñez de Balboa, (død 1519) spansk opdagelsesrejsende.
 Pave Leo 10. (død 1521).

Dødsfald 
 Paolo di Dono (født 1397) – en italiensk guldsmed og maler
 Johan 4. af Nassau-Dillenburg (født 1410) – greve af Nassau-Dillenburg,

Henvisninger

Eksterne henvisninger 

75
1474

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1474 (tal)

Begivenheder 
 Christian 1., blev af den tysk-romerske kejser gjort til hertug af Holsten, mod at de to hertugdømmer aldrig måtte deles.

Født

Dødsfald 
 27. november – Guillaume Dufay, fransk komponist.

Eksterne henvisninger 

74
1473

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1473 (tal)

Begivenheder

Født 
 19. februar – Niklas Koppernigk, polsk astronom og embedsmand.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

73
Ærkebiskop

Ærkebiskop er betegnelsen for den ledende biskop i et område under den romerskkatolske kirke. Enkelte reformerede kirkesamfund har bevaret betegnelsen, selv om de har brudt med den romerskkatolske kirke. Den engelske kirke har en ærkebiskop i York og en i Canterbury. Ærkebiskoppen af Canterbury opfattes af mange som en slags formelt overhoved for hele den anglikanske kirke.

Norden fik sin egen ærkebiskop med sæde i Lund fra 1104, da Asser blev ærkebiskop, med Danmark, Norge og Sverige samt tilhørende kolonier under sig. I 1153 fik Norge egen ærkebiskop i Nidaros (i dag Trondhjem) og 1164 fik Sverige sin i Uppsala. Indtil 1104 var Norden underlagt ærkebiskoppen af Hamburg-Bremen.

Se også 
 Religion

Kirkelige titler
Å

En å er en langsomt rindende vandstrøm, der arbejder sig gennem blødt jordsmon i landskabet. Åer er ofte udmundingssteder for bække, jf. udtrykket "mange bække små gør stor å".

Kendetegnende for åer er, at deres bredde mange gange overstiger deres dybde, selvom denne kan være flere meter. Ved dybe åer findes synlig plantevækst kun ved bredden, mens de dybere dele kan have en ikke-synlig bundvækst.

Eksempler på åer 
 Alslev Å
 Ansager Å
 Arnå
 Aså
 Bangsbo Å

Se også 
 Flod

Noter 

Vandløb
Ottetalsknob

Ottetalsknob (af nogen kaldet ottetalsstik, hvilket er den korrekte betegnelse, da det er et stik og ikke et knob) eller flamsk knob er et knob, som bruges til at lave et stopknob på et reb, så det ikke løber ud af blokke, karabinhager og lignende genstande, som rebet løber igennem. Desuden kan et ottetalsknob på en tamp i et andet knob (som f.eks. et pælestik) forhindre, at tampen glider gennem knobet, så dette løsner sig. Mange foretrækker at benytte ottetalsknob som stopknob frem for et af de forskellige overhåndsknob.

Inden for heraldik kan ottetalsknobet bruges som figur på et våbenskjold. I heraldikkens sprogbrug kaldes det en savoyknude.

Udvidet ottetalsknob 

Stopknobet kan gøres større ved at "væve" tampen igennem øjet flere gange, skiftevis over og under den faste part, som vist nedenfor:

Se også 

 Ottetalsknob med løkke

Eksterne henvisninger 
 Animerede knob: Sådan bindes et ottetalsknob 

Knob
International sømil

En international sømil, international nautisk mil, blot nautisk mil eller sømil blev i 1929 ved en international konference sat til 1.852 meter. For andre definitioner af sømil se tabellen i mil.

Det er den længdeenhed som benyttes til søs og ved flyvning. Den danner grundlaget for hastighedsenheden knob.

En international sømil, svarer til et bueminut (1/60 af en breddegrad) af en storcirkel på jordens overflade. Da der har hersket usikkerhed om omkredsens længde, har der også været variationer fra det ene land til det andet om længden af en sømil. 

På en international hydrografisk konference i 1929, fastsatte man længden af en sømil til 1.852 meter, svarende til at man afrundede omkredsen af en storcirkel til 40.000 km. Denne længde af en sømil er siden accepteret af de fleste lande.

Se også 
 Dansk sømil
 Svensk sømil

Navigation
Længdeenheder
Skibsterminologi
22. århundrede

21. århundrede – 22. århundrede – 23. århundrede – andre århundreder

Det 22. århundrede består af årene 2101 til 2200, og forveksles således let med 2100-tallet, der består af årene 2100 til 2199.

Eksterne henvisninger 

 
Århundreder
Hundrede-tal

Hundredetal er en ofte benyttet måde at angive en årrække på hundrede år, hvor hundredetalsdelen er den samme.

Forveksles ofte med århundrede, som med samme hundredetal ligeledes dækker en årrække på 100 år, men startende 99 år tidligere.

Eksempel 
1800-tallet er årrækken fra 1800 til 1899, altså alle med en hundredetalsdel på 18.

Det 18. århundrede er årrækken fra 1701 til 1800.

Bestemte tal
Gravhund

En gravhund (Canis lupus familiaris) er en lavstammet hunderace avlet med henblik på jagt i andre dyrs grave (f.eks. grævling og ræv).På jagt i Danmark bruges den både som gravsøgende hund og som støver.

Gravhund er en af de mest populære hunderacer. Blandt andet har det danske kongehus i en længere årrække haft gravhunde.

På tysk og engelsk hedder gravhund 'dachshund' (=grævlingehund). Gravhunde blev avlet bl.a. med det formål at få små, hurtige jagthunde, som kunne bevæge sig ned i huller og tunneler.

I dag er hunden dog i lige så høj grad en familie- og selskabshund.

Dens levetid er 12-16 år.

Typer 

Hovedtyperne er
 Korthåret
 Langhåret
 Ruhåret

De opdeles desuden i
 miniature (op til 30 cm i brystomfang, vejer nogle få kg)
 dværg (mellem 30 og 35 cm i brystomfang og vejer 4 – 5 kg)
 standard (over 35 cm i brystomfang og vejer omkring 9 kg)

samt farve og aftegninger.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Gravhunde
 Dansk Gravhundeklub.

Hunderacer fra Tyskland
Jagthunde
Air Force One

Air Force One er flyvekontroltjenestens kaldesignal på det amerikanske luftvåbens luftfartøj, der befordrer USA's præsident.

Oftest bruges som Air Force One et af to modificerede Boeing 747-200B-fly som i starten af 1990'erne blev bygget specielt til formålet. Disse er designeret VC-25.

De to VC-25 er stationeret i Joint Base Andrews i delstaten Maryland.

Flyet har en rækkevidde på 12.600 km og har plads til mere end 70 passagerer. Der er to indgange til flyet, en forrest og en agterst. Den forreste er den fornemme og den agterste er mindre fornem. På halefinnen ses forskellige identifikationskoder for flyene: 28000 på det ene og 29000 på det andet fly. Alle flyvninger med disse fly udføres af flyverdetachementet Presidential Airlift Group, som er en del af Air Mobility Command, 89th Airlift Wing.
Der bliver typisk af sikkerhedshensyn lukket for anden flytrafik i lufthavnen omkring ankomst og afgang af Air Force One, og i USA er der en permanent flyveforbudszone på 25 sømil omkring præsidenten og hans fly.

Når præsidenten rejser med fly, disponerer han desuden ofte over både helikopter og skudsikker limousine (Cadillac One). Igen anvendes nummerbetegnelser – idet helikopteren kaldes Marine One da den stilles til rådighed af USA's marinekorps. Tilsvarende for de andre våbenarter findes Army One, Navy One (kun brugt en gang – 1. maj 2003), Coast Guard One (aldrig brugt) og Executive One, når det drejer sig om et, rekvireret, civilt fly.

Tilsvarende vil fly med den siddende amerikanske vicepræsident hedde Air Force Two, Marine Two osv.

Air Force One har været i København fire gange ved præsidenterne Clintons (1997), Bushs (juli 2005) og Obamas besøg (2. oktober 2009) og (18. december 2009).

Præsident Clinton fik ved sit besøg i 1997 overrakt en bycykel med navnet City Bike One.

Tidligere Air Force One 

Air Force One har ikke altid været en Boeing 747. Tidligere har der været brugt Boeing 757, Boeing 737, Boeing 707, Douglas C-54 Skymaster (DC-6), Boeing 314 Clipper, B-24 Liberator. Teknisk set er Air Force One blot kaldenavnet på det fly fra US Air Force, præsidenten flyver med.

I populærkultur 
Air Force One er ofte blevet anvendt i både litteratur og film.

I 1997 spillede Harrison Ford præsident i filmen Air Force One, hvor han bliver kidnappet af russiske terrorister. I den populære tv-serie Præsidentens mænd (The West Wing) fra 1999 indgår flyet også som en vigtig institution.

Elvis Presleys privatfly Lisa Marie blev ofte benævnt Hound Dog One med et spøgefuldt hint til Air Force One.

Air Force One blev nævnt i filmen United 93 fra 2006.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Air Force One (28000) på Airliners.net
 Air Force One (29000) på Airliners.net

Militærfly fra USA
United States Air Force
Kaldesignaler
Skib

Et skib er en fartøj med to eller flere dæk, der kan sejle på vand og er i søfarten større fartøjer til søgående sejlads. De er normalt delt op i flere hovedgrupper, krigsskibe, handelsskibe, fiskeskibe og fritidsskibe.

I andre sammenhænge – som f.eks. de internationale søvejsregler – defineres skib meget bredt som ethvert "flydende materiel ... der anvendes eller kan anvendes som transportmiddel på vandet"; under den definition er både en windsurfer, en pram og et hangarskib at betragte som et skib. I denne juridiske sammenhæng skelnes der så videre mellem bl.a. maskindrevet skib, fiskeskib og sejlskib, idet disse skibstyper har forskellige rettigheder og pligter, når de mødes under sejlads.

Der findes en særlig skibsterminologi til beskrivelse af forhold omkring skibe og sejlads.

Skibe findes i mange udgaver, og deres betegnelser kan være afledt af fremdrivningsmetoden, brugerne og anvendelsen. Betegnelserne kan også kaldes skibstyper.

Ordet skib bruges også til rumfartøjer, der kan kaldes for rumskibe og om store styrbare balloner – såsom Zeppelinere – der kaldes luftskibe, da de flyder på luften, ligesom et skib på vandet.

Skibes lastekapacitet – Plimsoll-mærke, er det uformelle navn for lastelinjemærke, det anvendte danske udtryk, der viser det mindste tilladelige fribord under forskellige forhold, i forbindelse med skibes lastekapacitet

Søfartens Bibliotek  er det danske fagbibliotek for søfart og biblioteket har en særdeles stor samling litteratur om skibe. Biblioteket er åbent for alle.

Skibsforlis 
Nogle af de værste skibsforlis har været Estonia og Titanics forlis.

Se også 
 Fiskefartøjer
 Fiskeflåde
 Fiskerfartøjer
 Fiskekutter
 Fragtskibe
 Færger
 Handelsflåden
 Handelsskibe
 Lastskibe
 Passagerskibe
 Skibstonnage
 Tankskibe
 Tørlastskibe
 Katamaran
 Trimaran
 SWATH
Stik

Stik har flere betydninger:
 Elektrisk stik – en komponent til fra-/tilkobling af et elektrisk apparat.
 Stik (billedkunst) – en speciel form for billedkunst.
 Kobberstik – er et dybtryk taget af en ridset kobberplade.
 Stik (murværk) – er en bue af mursten
 Stik (perforering) – eksempelvis knivstik, bistik, akupunktur eller anden gennembrydning af et materiale.
 Stik (point) – et udtryk i flere former for kortspil.
 Knob – en form for "knude" på et reb.
 Pælestik – er et knob på et tov, som benyttes til at danne en fast løkke for enden af rebet.

Ordet "stik" kan også bruges i forbindelse med retning. F.eks. "stik nord", med betydningen direkte mod nord.

Se også:
 Grafik (teknik)#Trykteknikker – for noget om: "kobberstik", "stikkel" og "punktstik"
Avaji

Avaji er en ø i Kii-kanalen, der er beliggende mellem Honshū og Shikoku i Japan. Øen har et areal på 566 kvadratkilometer.

Øer i Japan
Autun

Autun er en by beliggende i Frankrig ved floden Arroux. Byen hed i romertiden Augustodunum og har talrige ruiner.

Byer i Saône-et-Loire
Tour de France-byer
Barrow (flod)

Barrow er en flod i Irland. Barrow er 191 kilometer lang og munder ud i Atlanterhavet. Det er Irlands næstlængste flod.

Eksterne henvisninger 

Floder i Irland
Bladrullesyge

Bladrullesyge er en virussygdom som ses hos kartofler. Sygdommen blev i Danmark første gang registreret i 1905.

Sygdommen hæmmer kartoffelplantens vækst og knolddannelse. Bladrullesyge spredes fra kartoffelplante til kartoffelplante med sugende insekter som vektorer. Det gælder f.eks. bladlus og tæger.

Kilder 
 Taxonomicon – potato leafroll virus 
 www.wsu.edu – Potato Leaf Roll  

Kartoffelsygdomme
Luteoviridae
1470

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1470 (tal)

Begivenheder 

 6. oktober - Englands konge, Henrik 6., der i perioder er sindssyg, og som fængsledes i 1461, løslades
9. oktober - Henrik 6. genindsættes på den engelske trone efter at være blevet afsat i 1461

Født

Dødsfald 
 Karl Knutsson i Sverige

Eksterne henvisninger 

70
1472

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1472 (tal)

Begivenheder 
20. februar -  Jakob 3. af Skotland annekterer Orkney- og Shetlandsøerne

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

72
1468

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1468 (tal)

Begivenheder 
 25. oktober - det første danske stændermøde holdes på Kalundborg Slot, under ledelse af kong Christian 1

Født

Dødsfald 
 Johan Gutenberg, bogtrykkerkunstens opfinder, dør ca 70 år gammel

Eksterne henvisninger 

68
1467

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1467 (tal)

Begivenheder 
 Danmark kommer i krig med England på grund af overgreb og drab på Island – varer til 1490

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

67
1466

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1466 (tal)

Begivenheder 
 Den Tyske Orden afstår Vestpreussen til Polen.

Født 
29. juni - Els von Gemmingen, tysk priorinde af Magdalenenklosteret (død 1532).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

66
1465

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1465 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

65
1464

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1464 (tal)

Begivenheder 
 29. juni - Svenskerne gør oprør mod Christian 1., der bliver afsat som konge af Sverige. Rigsforstander Kettil Karlsson (Vasa) overtager.

Født

Dødsfald 
 11. august - Nikolaus von Kues, tysk kardinal (født 1401).
 14. august – Pave Pius 2. fra 1458 til sin død (født 1405).

Eksterne henvisninger 

64
1463

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1463 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

63
1462

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1462 (tal)

Begivenheder

Født 
 27. juni - Kong Louis den 12. af Frankrig (død 1515).
 Catharina Sforza hertuginde af Forli og Imola (død 1509).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

62
1461

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1461 (tal)

Begivenheder 
 17. februar – I rosekrigene i England sejrer Lancasters styrker i slaget ved Saint Albans over huset Yorks, og befrier Henrik 6.
 5. marts - i England afsættes Henrik 6., der afløses af Edvard 4.
29. marts - Slaget ved Towton
 28. juni – Edward IV krones som konge af England.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

61
1460

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1460 (tal)

Begivenheder 
 Christian 1. vælges til hertug af Slesvig og greve af Holsten, men må samtidig love de to områder altid skal høre sammen
 5. marts - i Ribe indgår Christian 1. overenskomst med den holstenske adel om, at Slesvig og Holsten aldrig må adskilles
 10. juli - i Rosekrigene slår Richard af York kong Henrik 6. i slaget ved Northampton
30. december - i Rosekrigene i England besejres og dræbes hertugen af York af Slægten Lancasters tropper i slaget ved Wakefield

Født

Dødsfald 
 20. september – Gilles Binchois, nederlandsk komponist.
 13. november – Den portugisiske opdagelsesrejsende Henrik Søfareren dør, 66 år gammel

Eksterne henvisninger 

60
1459

1459 (MCDLIX) begyndte på en mandag i den Julianske kalender.

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1459 (tal)

Begivenheder

Januar–December 
 23. september – Slaget ved Blore Heath.
 12. oktober – På grund af fremrykningen af en kongelig styrke ved borgen Ludlow, flygter Richard Plantagenet, 3. hertug af York til Irland, mens hans allierede Warwick flygter til Calais.

Ukendt dato 
 Den valakiske by Bukarest bliver nævnt første gang.
 Byen Jodhpur, i vestindien, bliver grundlagt af Rao Jodha af Marwar.

Født 
 25. januar – Paul Hofhaimer, østrigsk organist og komponist (død 1537)
 2. Marts – Pave Hadrian 6. (død 1523)
 6. Marts – Jacob Fugger, tysk bankmand (død 1525)
 22. marts – Maximilian 1. (død 1519)
 6. oktober – Martin Behaim, tysk opdagelsesrejsende og kartograf (død 1507)
 2. december – Cem, Tronprætendent til den osmanniske trone (død 1495)
 Ukendt dato – Edward Poynings, engelsk soldat og diplomat (død 1521)
 Sandsynligvis – Lorenzo di Credi, florentinsk maler og billedhugger (død 1537)

Dødsfald 
 3. marts – Ausiàs March, catalansk poet (født 1397)
 3. maj – Erik af Pommern, Konge af Norge, Danmark og sverige (født 1382)
 23. september – James Tuchet (i kamp) (født 1400) 
 30. oktober – Gian Francesco Poggio Bracciolini, Italiensk humanist (født 1380)
 5. november – John Fastolf, Engelsk soldat
 4. december – Adolf 8. af Holsten, hertug af Sønderjylland (født 1401)

Eksterne henvisninger 

59
1458

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1458 (tal)

Begivenheder 
 Grækenland kommer under tyrkisk styre, der varer til 1830

Født 
 3. oktober Sankt Kasimir

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

58
1457

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1457 (tal)

Begivenheder 
 Spillet golf nævnes første gang, da Kong Jakob 2. af Skotland erklærer, at fodbold og golf skulle bandlyses, og bueskydning skulle praktiseres i stedet
 14. august - den ældste daterede trykte bog udkommer fra Johann Fust i Mainz. Bogen hedder "Psalterium Meguntium"

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

57
1456

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1456 (tal)

Begivenheder

Født 
 23. juni – Margrete af Danmark, datter af kong Christian 1. og Dorothea af Brandenburg. Gift med Jakob 3. af Skotland og dronning af Skotland fra 1469 til sin død i 1486.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

56
1455

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1455 (tal)

Begivenheder 
 Gutenbergs bibel udgives som den første maskinelt masseproducerede bog i verden
 Tyske købmænd myrder lensmanden og biskoppen i Bergen

Født 
 2. februar – Kong Hans, konge af Danmark fra 1482 (død 1513)

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

55
1454

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1454 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

54
1453

Konge i Danmark: Christian 1. 1448 – 1481

Se også 1453 (tal)

Begivenheder 
 29. maj – Osmannerne erobrer Konstantinopel og sætter dermed punktum for Det Byzantinske Rige
 17. juli  - Hundredårskrigen mellem England og Frankrig afsluttes efter englændernes nederlag i slaget ved Castillon
 19. oktober – Hundredårskrigen mellem Frankrig og England slutter (efter 116 år!).

Født 

 13. november - Christopher 1. af Baden; markgreve,
 (Dato ukendt) - Jacob Obrecht; flamsk komponist.
 (Cirka) - Afonso de Albuquerque; portugisisk søfarer, opdagelsesrejsende og admiral.

Dødsfald 
 24. december – John Dunstable, engelsk komponist.

Eksterne henvisninger 

53
1451

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1451 (tal)

Begivenheder 
 Krig mod Sverige i forsøg på at genoprette Kalmarunionen
 Muhamed 2. bliver enehersker over tyrkerriget efter sin fars Murad 2. død
Skotlands andet ældste universitet, University of Glasgow, grundlægges ved pavelig bulle.

Født 
 22. april - Isabella 1. af Kastilien; den første dronning af et forenet Spanien (gennem sit ægteskab med Ferdinand 2. af Aragonien).
10. juli - Jakob 3. af Skotland.
Før 31. oktober - Christoffer Columbus, navigatør og opdagelsesrejsende, kendt for rejsen til Amerika. (død 1506).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

51
1450

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1450 (tal)

Begivenheder 
 Christian 1. krones som konge af Norge i Nidaros Domkirken i Trondheim. En aftale slår fast at de to lande skal være under samme konge til evig tid, og at rigerne skal være ligestillede
 12. august - under Hundredårskrigen opgiver englænderne Cherbourg, hvorefter Karl 7.'s erobring af Normandiet er fuldført
3. november - Universitat de Barcelona grundlægges.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

50
1448

Konge af Danmark: Christoffer 3. 1440-1448 og Christian 1. 1448-1481

Se også 1448 (tal)

Begivenheder 
 28. september - Christian 1. krones til konge af Danmark, dermed overgår det danske kongehus til den Oldenborgske slægt (Oldenborgerne sidder på tronen frem til 1863).
 Christian 1. grundlægger et trompeterkorps, som senere udvikles til Det Kongelige Kapel .
 Pave Nikolaus 5. (pave 1447-1455) opretter Vatikanbiblioteket.

Født

Dødsfald 
 6. januar – Christoffer 3. af Bayern, dansk konge.
 28. april – Ridder Morten Jensen Gyrsting, dansk rigsråd. 
 13. september – Jens Pedersen Jernskæg, biskop i Roskilde Domkirke fra 1431.
 31. oktober – Johannes VIII Palæologos, byzantinsk kejser.

Eksterne henvisninger 

48