alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Pigfinnefisk

Pigfinnefiskene kaldes også Percomorphi eller Acanthopteri omfatter omkring 40% af alle fisk og er den største orden af hvirveldyr. Pigfinnefiskene består af over 7.000 forskellige arter.

 Orden Pigfinnefisk (Perciformes) (guldmakrel, havbrasen, snappere, kirurgfisk...)
 Underorden Percoidei
 familie hestemakrelfamilien Carangidae (hestemakrel...)
 familie Centrarchidae (freshwater sunfishes)
 familie Centropomidae (snooks)
 familie Chaetodontidae (butterflyfishes)
 familie Coryphaenidae (dolphinfishes)
 familie Echeneidae (remoras)
 familie Haemulidae (grunts)
 familie mullefamilien Mullidae
 familie Aborrefamilien Percidae (aborre, sandart...)
 familie Pomatomidae (bluefishes)
 familie Sciaenidae (drums)
 familie havaborrefamilien Serranidae (groupers)
 familie havrudefamilien Sparidae (porgies, tandbrasen)
 familie Toxotidae (archerfishes)
 Underorden Elassomatoidei
 Underorden Labroidei
 familie Ciclider Cichlidae
 Pterophyllum
 Scalare Pterophyllum scalare
 familie Labridae (Læbefisk (Savgylte, Symphodus melops, Havkarusse ...))
 familie Pomacentridae (klovnfisk...)
 familie Scaridae
 familie Embiotocidae
 familie Odacidae
 Underorden Zoarcoidei
 familie Bathymasteridae
 familie Zoarcidae ((ålekvabbe zoarces viviparus)...)
 familie Stichaeidae
 familie Cryptacanthodidae
 familie Pholidae
 familie Havkattefamilien Anarhichadidae (havkat...)
 familie Ptilichthyidae
 familie Zaproridae
 familie Scytalinidae
 Underorden Notothenioidei
 famile Bovichtidae
 famile Pseudaphritidae
 famile Eleginopidae
 famile Nototheniidae
 famile Harpagiferidae
 famile Artedidraconidae
 famile Bathydraconidae
 famile Channichthyidae
 Underorden Trachinoidei
 Fjæsingfamilien Trachinidae (fjæsing...)
 Underorden Blennioidei
 familie Tripterygiidae
 familie Labrisomidae
 familie Clinidae
 familie Chaenopsidae
 familie Dactyloscopidae
 familie Blenniidae
 Underorden Icosteoidei
 Underorden Gobiesocoidei
 Underorden Callionymoidei
 familie Callionymidae
 familie Draconettidae
 Underorden Gobioidei
 familie Rhyacichthyidae
 familie Odontobutidae
 familie Eleotridae
 familie Kutlingefamilien Gobiidae (dyndspringer, kutlinge...)
 familie Kraemeriidae
 familie Microdesmidae
 Underorden Kurtoidei
 familie Kurtidae
 Underorden Acanthuroidei
 familie Ephippidae
 familie Scatophagidae
 familie Siganidae
 familie Luvaridae
 familie Zanclidae
 familie Acanthuridae
 Underorden Scombrolabracoidei
 familie Scombrolabracidae
 Underorden Scombroidei
 familie Sphyraenidae (barracuda...)
 familie Gempylidae
 familie Trichiuridae
 familie Scombridae (makrel, tun...)
 familie sværdfiskfamilien Xiphiidae (sværdfisk...)
 Underorden Smørfisk Stromateoidei
 familie Amarsipidae
 familie Centrolophidae ((Alm. sortfisk Centrolophus niger)...)
 familie Nomeidae
 familie Ariommatidae
 familie Tetragonuridae
 familie Stromateidae
 Underorden Anabantoidei
 familie Luciocephalidae
 familie Anabantidae
 familie Helostomatidae
 familie Belontiidae
 familie Osphronemidae
 Underorden Channoidei
 familie Channidae (snakeheads)
Apollo (sommerfugl)

Apollo (Parnassius apollo) er en sommerfugl i Svalehalefamilien. Apollo findes typisk i bjergområder, men i Skandinavien kan man finde den helt ned på kysten. Den yngler ikke i Danmark, men er yderst sjældent fundet som strejfer her. Den ses fra midt i juli til ind i september. Apolloen holder til på stenet grund med sankthansurt og lignende stenurter. Apolloen er fredet i det meste af Europa og optaget på Washington-konventionen.

Udseende 

Apolloens udseende varierer enormt, faktisk er den underinddelt i over 300 forskellige underarter. De danske apolloer har alle været af den store variant med et vingefang omkring 9 cm, der normalt findes i Mellemsverige. Sommerfuglen er hvid, med sorte og grå tegninger. På bagvingerne har de fleste individer to tydelige røde eller orange ringe.

Livscyklus 
Ægget lægges på eller i nærheden af værtsplanten. Larven overvintrer i ægget. I april klækkes ægget. I juni er larven udvokset og forpupper sig. Efter 2-3 uger klækkes puppen og den voksne apollo kommer frem.

Foderplanter 
Tidsler, knopurt, blåhat, skær, sankthansurt og andre stenurter og skærmplanter.

Kilder/Henvisninger 
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 62-64.
 Jean-Claude Weiss : The Parnassiinae of the World, Pt. 4, 2005, Hillside Books, Canterbury

Noter 

Svalehalefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Rhododendron 'Blue Peter'

 
Blue Peter er en sort af rododendron og er en middelhøj busk med en løs og kugleformet vækst. 'Blue Peter' kendes blandt andet på de lyst lavendelblå blomster. Sorten er en hybrid, hvor Pontisk Rododendron formentlig har været den ene af forældrearterne.

Beskrivelse 
Bladene er stedsegrønne og meget store. Oversiden er mørkegrøn, blank og let hvælvet, mens undersiden er mat lysegrøn. Blomstringen sker ved månedsskiftet maj-juni, hvor busken bærer stande med 11-14 store, lysviolette blomster, der hver har en mørkerød svælgtegning. Frugterne er tørre, opsprækkende kapsler.

Rodnettet er meget tæt forgrenet med filtede finrødder. Planten er afhængig af at få etableret en symbiose med mykorrhiza-svampe.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1,50 x 2,00 m (8 x 15 cm/år).

Anvendelse 
Sorten er – som alle bladstedsegrønne – sart over for barfrost. Den bør derfor plantes i let skygge fra bygninger eller overstandere.

Haveplanter
Surbundsplanter
Rododendron-sorter
Mnemosyne (sommerfugl)

Mnemosyne (Parnassius mnemosyne) er en sommerfugl i svalehalefamilien. Mnemosynen er spredt udbredt i Europa. Den findes desuden østpå gennem Tyrkiet og Rusland til Iran, Kaukasus og Centralasien.

Forekomst i Danmark 
Arten er uddød i Danmark. Den sidste blev set 5. juni 1961. Den holdt til i lysninger i løvskove og kunne ses fra sidst i maj til ca. 1 juli. Sommerfuglen er muligvis forsvundet som en konsekvens af fredskovsforordningen, der fra 1805 forbød græsning i danske skove. Græsning havde tidligere favoriseret speciel bundvegetation. Planten liden lærkespore var en af mange planter, der nød godt af græsningen. Nu da græsningen er forsvundet er liden lærkespore gået kraftigt tilbage. Præcis denne plante er mnemosynens vigtigste foderplante i Danmark.

Udseende 
Mnemosyne er på størrelse med sortåret hvidvinge. Men mnemosynen har tydelige sorte pletter på kanterne af forvingerne. På spidserne af forvingerne, langs sømmen findes et glasklart gennemsigtigt felt. Mnemosynen er i familie med apollo, men mangler de tydelige mere udtalte sorte pletter og de røde øjepletter. Herudover er mnemosynen noget mindre. Hunnen kan kendes fra hannen ved at hun har en glinsende sort bagkrop, mens hannens bagkrop er besat med grå hår.

Livscyklus 
Ægget lægges og overvintrer til april næste år. Her klækkes det. Larven finder en liden lærkespore og lever af planten til den er udvokset efter ca. en måned. Herefter forpupper den sig blandt visne blade og puppen klækkes efter 3 – 4 uger.

Foderplanter 
Liden lærkespore, fingerlærkespore, tjærenellike, forskellige blomstrende skærmplanter.

Kilder/Henvisninger 

 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 65-66.

Svalehalefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Malle

Maller (Siluriformes) er en meget forskelligartet orden af fisk. De findes i alle typer af ferskvandsområder, med arter på alle kontinenter bortset fra antarktis. Nogle arter fra familierne Ariidae og Plotosidae findes også i saltvand. Deres størrelse varierer fra den største ferskvandsfisk, den europæiske malle, til de mindste ferskvandsfisk.

Maller har ligesom andre medlemmer af overordenen Ostariophysi det weberske apparat til at høre højfrekvente lyde med.

Nogle maller kan kravle længere afstande over fugtigt land.

I øjeblikket (ca. 2003) er der 35 familier af malle, men antallet ændrer sig hele tiden på grund af igangværende taksonomisk arbejde.

Maller har ingen skæl.

Alle maller, undtagen medlemmer af familien Malapteruridae (elektrisk malle), har en stærk, hul giftpig på deres rygfinne og brystfinner.

Maller kan i nogle tilfælde spise ænder og lignende.

Maller er vigtige spisefisk over hele verden.

 Orden Maller (Siluriformes)
 Familie Siluridae
 Europæisk malle, Silurus glanis
 Familie Clariidae
 Den gående malle (Clarias batrachus)
 Familie Malapteruridae
 Afrikansk elektrisk malle (Malapterurus electricus)
 Familie Plotosidae
 Plotosus anguillaris kæmpemalle
 Familie Callichthyidae
 Corydoradinae
 Corydoras
 Kobberpansermalle, Metalpansermalle Corydoras aeneus
 Leopardpansermalle Corydoras julii

Ikke indplaceret:
 Pangasianodon gigas (kæmpemalle)

 
Spisefisk
Sydeuropæisk svalehale

Sydeuropæisk svalehale (Iphiclides podalirius) er en sommerfugl i svalehalefamilien. Den er udbredt i Europa fra Tyskland og sydpå.

Forekomst i Danmark 
Arten er en meget sjælden tilflyver til Danmark. Den er kun observeret i 1997 på Bornholm, 1998 på Sydsjælland og senest i 2004 ved Stubbekøbing på Falster. Danmark har dog nok for kolde og våde somre til at sommerfuglen kan slå sig ned her.

Udseende 
Den sydeuropæiske svalehale er nem at kende på den zebrastribede overside, de meget lange sorte haler og røde øjepletter på bagvingerne. Sommerfuglens vingefang er på omkring 6-9 cm. Halerne er længere end hos svalehale.

Livscyklus 
Puppen er en bæltepuppe, der er gul eller brun, når den overvintrer. Om sommeren er den grøn. Den klækkede sommerfugl flyver fra marts til oktober, i Tyskland dog fra maj til juli. Længere sydpå har den to generationer.

Foderplanter 
Sydeuropæisk svalehales larve foretrækker slåen som foderplante, men kan også ses på fuglekirsebær.

Kilder/Henvisninger 
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Kajs naturgalleri Arkiveret udgave fra 2007.
 svalehale Lars Skipper Arkiveret udgave fra 2007
 Roland Gertsmeier: Hvilken sommerfugl er det, 1988.

Svalehalefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Catawbarododendron 'Boursault'

 
Catawba-Rododendron 'Boursault'  er en stedsegrøn busk med en bred, halvkugleformet vækst og udspærrede, kun svagt forgrenede hovedgrene.  Planten er en sort af Catawba-Rododendron.

Beskrivelse 
Barken er først lysegrøn og hårløs, men senere bliver den grå og jævn. Meget gamle grene kan få en afskallende bark. Bladknopperne sidder spredtstillet, men ofte tæt samlet mod spidsen af skuddet. De er slanke, lysegrønne og hårløse. Bladene er elliptiske og helrandede med indrullet rand. Oversiden er mørkegrøn og glat, mens undersiden er elepidot og lysegrøn. 

Blomsterknopperne sidder endestillet på skuddet og ligner bladknopperne, bortset fra at de er betydeligt mere opsvulmede og violet tonede. Blomstringen foregår i juni, hvor man finder op til 17 enkeltblomster samlet i hver hovedformet stand. De enkelte blomster er 5-tallige og regelmæssige med blåviolette kronblade, der er sammenvoksede til en tragt med frie flige. Frugterne er kapsler med få frø.

Rodnettet er tæt og filtagtigt tyndt. Planten er afhængig af samliv (mykorrhiza) med én eller flere svampearter. Alle dele af planten er giftige.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1,50 x 1,50 m (15 x 15 cm/år).

Anvendelse 
Sorten kræver fuld sol til let skygge for at kunne blomstre ordentligt. Jordbunden skal være veldrænet, men samtidig vedvarende fugtig, og den må være sur og humusrig. På den baggrund kan planten bruges til hæk eller som solitærbusk.

Rododendron-sorter
Giftige planter
Catawba-Rododendron 'Grandiflorum'

Catawba-Rododendron 'Grandiflorum' er en gruppe  rigtblomstrende hybrid rhododendroner. Sorten har en kraftig, rund vækstform med opstigende grene og store, friskgrønne og ovale blade. Den blomstrer i maj-juni med store kompakte blomsterklaser. De enkelte blomster er lyslilla med en gulbrun tegning. 

Størrelse
2 x 2 m efter 10 år. 

Anvendelse
Sorten er hårdfør og sund, og det gør den velegnet som hækplante og som solitærbusk.

Kilder og henvisninger

Catawbiense rhododendron på plantorama.dk

Rododendron-sorter
Karpefisk

Karpefisk tilhører overordenen Ostariophysi. Fisk der tilhører Ostariophysi har det weberske apparat til at høre højfrekvente lyde med. Karpefisk har kun en enkelt rygfinne og har tænder i halsen (eng. pharyngeal teeth) i stedet for munden. Andre fisk har en kødfuld ekstra adipose finne.

Den mest bemærkelsesværdige familie blandt karpefiskene er karperne og elritserne. De udgør den største familie af fisk med medlemmer på alle kontinenter undtagen Australien. De lever næsten kun i ferskvand.

 Orden Karpefisk (Cypriniformes)
 Cyprinoidea
 Karpefamilien Cyprinidae
 Gobioninae
 Leuciscinae
 Abramis
 brasen (eng. bream) abramis brama
 Phoxinus
 elritse Phoxinus phoxinus
 Rutilus
 skalle Rutilus rutilus
 Tanichthys
 hvid skybjerg tanichthys albonubes
 Cyprininae
 Balantiocheilus
 Carassius
 Guldfisk Carassius auratus
 sølvhaj balihaj Balantiocheilus melanopterus
 karuds karudse carassius carassius
 suder tinca tinca
 karpe cyprinus carpio
 Sinocyclocheilus
 Sinocyclocheilus donglanensis
 Sugekarper Catostomidae
 Gyrinocheilidae (nogle algeædere)
 Gyrinocheilus aymonieri
 Smerlingfamilien Cobitidae
 Cobitinae
 kuhli ål acanthophthalmus kuhli

Eksterne adresser med dansk indhold 
 Lars Skipper: alverdens fisk 
 Lars Skipper: Fisk 
 Vad heter fisken egentligen?  Tabel med bl.a. nordiske og latinske navne.
 Akvariefisk:
 Akvariesiden.dk: arter

Eksterne adresser 
 Markku Savela: Life, Cypriniformes
 NCBI Taxonomy entry
Karpelaks

Characiformes, karpelaksordenen, har ligesom andre Ostariophysi det weberske apparat til at høre højfrekvente lyde med.

 Orden Characiformes
 Erythrinoidea
 Characidoidea
 Serrasalmidae
 Serrasalminae
 Serrasalmus
 Piratfisk Serrasalmus nattereri
 karpelaksfamilien Characidae
 Paracheirodon
 Almindelig neon Paracheirodon innesi
 Rød neon Paracheirodon axelrodi (tidligere Hyphessobrycon axelrodi)
 Grøn neon Paracheirodon simulans
 Hyphessobrycon
 Sort neon Hyphessobrycon herbertaxelrodi

Eksterne henvisninger 

 Akvariesiden.dk: arter 
 Markku Savela: Life, characiformes
 NCBI Taxonomy entry
Tandkarper

Orden tandkarper Cyprinodontiformes
 Underorden Aplocheiloidei
 Familie Aplocheilidae
 Underorden Cyprinodontoidei
 Familie Rivulidae
 Familie Profundulidae
 Familie Fundulidae
 Familie Valenciidae Valencidae
 Familie Æglæggende tandkarper (killifisk) Cyprinodontoidea Cyprinodontidae
 Familie Firøjefamilien Anablepidae
 Familie Ungefødende tandkarper Poeciloidea
 Poeciliidae
 Poeciliinae
 Poecilia
 Guppy Poecilia reticulata
 Xiphophorus
 Platy Xiphophorus maculatus
 Grøn sværddrager Xiphopurus Helleri Xiphopurus Hellerii eng. swordtail
 Familie Goodeidae

Eksterne adresser med dansk indhold 
 Lars Skipper: alverdens fisk 
 Vad heter fisken egentligen?  Tabel med bl.a. nordiske og latinske navne.
 Akvariefisk:
 Akvarieviden billed oversigt og uddybende artikler 
 Akvariesiden.dk: arter 
 Killifisk 
 Poecilia Scandinavia Skandinavisk specialforening, som arbejder for bevaring og udbredelse af ungefødende akvariefisk i naturform.

Eksterne adresser 
 Markku Savela: Life, Cyprinodontiformes
 NCBI Taxonomy entry
 Image Library of the International Killifish Association
Mensa

Mensa er en international forening, stiftet i England i 1946, med det formål at give intelligente mennesker fra alle samfundslag mulighed for at mødes under afslappede former.

Det er en non-profit organisation uden politiske eller religiøse tilhørsforhold. Vedtægterne udelukker ganske enkelt formulering af meninger på Mensas vegne. Foreningen tæller 120.000 medlemmer på verdensplan, fordelt på 103 lande. I 56 af landene findes der aktive foreninger. Mensa Danmark er lige som andre nationale afdelinger en selvstændig forening med egne vedtægter og generalforsamling. Mensa International stiller dog visse minimumskrav til vedtægterne i de nationale afdelinger.

Ordet mensa betyder "bord" på latin. Navnet er valgt, fordi Mensa er en forening, hvor alle kan samles "om det runde bord" uanset alder, tro og nationalitet. 
For at blive medlem af Mensa skal man i en anerkendt intelligenstest måles til en intelligenskvotient på over 130 (standardafvigelse 15). Det svarer til at man tilhører de 2% af befolkningen som har den højeste intelligens.

Mensa Danmark 
Mensa Danmark er den nationale afdeling af Mensa International. Foreningen blev stiftet i 1982 og tæller i dag ca 2000 medlemmer med stadigt flere hvert år. Kvinder udgør ca 36% af de nye medlemmer. Foreningens medlemmer mødes til sociale og oplysende arrangementer, med medlemmernes fælles interesser som omdrejningspunkt. Formanden for foreningen er Jakob Majkilde, der blev valgt den 4. juni 2022.

Mensa Danmark afholder adgangsgivende test mange steder i landet. Herudover godkendes en række autoriserede tests.

Logo 
Mensas nuværende logo blev tegnet omkring 1970 af Peter Devenish.

Logoet forestiller et stiliseret kvadratisk bord set skråt oppefra, således at det minder om et M. På bordet står en globus.

Logoets firkantede bord er blevet kritiseret for at passe dårligt til en rundbordsforening. Peter Devenish har derfor designet et nyt logo. Det nye logo er af Mensa International anerkendt som alternativ til det nuværende logo, men det bliver alligevel ikke brugt.

Kendte medlemmer 
Medlemskab betragtes som en privat sag, men følgende medlemmer har fortalt offentligt om deres medlemskab:
 Jean M. Auel, amerikansk forfatter
 Geena Davis, amerikansk skuespiller
 Alan Rachins, amerikansk skuespiller
 Norman Schwarzkopf, amerikansk general

Kilder 

Foreninger fra Storbritannien
Intelligens
Væsen

Væsen har flere betydninger:

 væsen, især i folkesagn og eventyr.
 Væsen i betydningen essens, dens natur, Det som den er.
 Væsen (filosofi)
 Väsen, svensk populærmusik gruppe af folk-inspireret repertoire.
 Väsen (album),deres debut album.
 Væsen (levende) - noget, som lever i enten biologisk forstand eller åndelig forstand, noget med evne til at handle. 
 Væsen bruges ofte om eksistenser hvis karakter er mere eller mindre ukendt, ofte noget overnaturligt.
 Væsen (film) – dansk kortfilm fra 2012 instrueret af Adrian Dexter

Et stort antal sammensatte ord ender på væsen, såsom Bankvæsen, brandvæsen, landvæsen, postvæsen, skattevæsen, toldvæsen, osv. Denne praksis kommer fra tyske låneord der ender på – Wesen (Archivwesen, Schulwesen) og er nært beslægtet med den filosofiske betydning essens.
Bidevind

Bidevind er skibsterminologi og angiver en vindretning i forhold til skibet. (Ordet stammer fra hollandsk bij de wind, hvor de er den bestemte artikel.)

Sejlene på et sejlskib er sådan indrettet, at man kan få fremdrift næsten uanset hvor vinden kommer fra. Det er dog ikke muligt i direkte modvind. Bidevind er det tætteste man kan sejle på modvind, typisk 30-45 grader, med moderne lystbåde, og 55'-66' med fladbundede både og de store gamle sejlskibe.

Bidevind udtales med hårdt d og tryk på vind.

Skibsterminologi
Landgangsbro

En landgangsbro er en anordning til landgang, hvorpå man kan gå om bord på et skib. 

Landgangsbroen kan have forskellige udformninger lige fra et simpelt bræt til en trappe.

Se også 
 Faldereb

Eksterne henvisninger 

Skibsterminologi
Broer efter funktion
Megalit

En megalit (af græsk: megas = "stor" + lithos = "sten", altså egentlig "kampesten") betyder oprindeligt blot en stor, ofte ubearbejdet, løs sten, som findes i landskabet. Derfra er ordet blevet overført til at betegne monumenter, der er bygget af den slags stenmateriale. De kan stå alene ("bautasten") eller sammen med mindre sten. I Danmark findes de ofte som gravmonumenter men nogen få bautasten findes også i Danmark.

De ældste megalitter kendes fra Bretagne i Nordfrankrig fra ca. 4700 f.Kr. Her kaldes de maenhir (= "lang sten"). Udbredelsen strækker sig over den Iberiske Halvø, Frankrig, Sicilien, Sardinien, Apulien (Italiens "hæl"), de britiske øer, Nordtyskland, Danmark og den sydlige del af Sverige.

Den mest kendte er nok Stonehenge i England, der er anlagt ca. 3100 f.Kr. 

I Danmark anlagdes stendysserne mellem 3500 f.Kr. og 2800 f.Kr. 

 De første er langdysser med brændt grav og uden stenkammer. En aflang høj med sten langs højens fod.
 Den næste type har stenkammer men er ikke bygget så der kan have været nogen overligger, og i et tilfælde var der rester af en brændt planke overdækning. 
 De næste er langdysser – en aflang stensætning der symboliserer et langhus omkranset med et solidt lille stenhus (dyssekammer) til hvert lig. Undertiden har de en ekstra stor sten midt for ved hver gavl. I nogen tilfælde har der stået parvisse store pæle ved den ene ende.
 De næste er langdysser med dyssekammer og gang så at kammeret kan bruges flere gange.
 Senere nøjedes man med en runddysse, hvor et enkelt dyssekammer omgives af en rund stensætning. I mindst et tilfælde har der været et rundt træhus over dyssekammet.
 Næste trin var jættestuer, der havde et mere omfattende system af kamre, og en indgang man kunne gå ud og ind af. De brugtes igennem flere generationer til begravelser. Alle typer vides at være brugt sammen med små træbygninger. 
Det må bemærkes at den nordeuopæiske Megalit-kultur var ret selvstændig i forhold til andre megalitter .
 

Omkring 2800 f.Kr. skete der et skift til enkeltgrave i høje uden stensætning. Enkeltgravene er ofte lagdelte. Nye begravelser er sket oven på en gammel høj, der så har fået et nyt lag jord. Enkeltgravskulturen kaldes somme tider Stridsøksekulturen eller stridsøksefolket, og blev før i tiden regnet for de første spor af indoeuropæisktalende folk i landet.

Noter 

Sten
Stenalder
Forhistoriske stensætninger
Materialer
Bille

Bille har flere betydninger:

 Biller – en orden af insekter.
 Bille (adelsslægt) – en dansk adelsslægt.
 Bille (efternavn) – et efternavn
 Bille (flod) – en flod i Kreis Stormarn i delstaten Slesvig-Holsten i Tyskland og en af Elbens bifloder.
Struds

Strudsen (Struthio camelus) eller mere korrekt masaistrudsen er verdens største nulevende fugl. Den er også kendt under navnet afrikansk struds. Strudsen er op til 2,5 meter høj og kan ikke flyve.

Beskrivelse 
Strudsen kan ikke flyve, men til gengæld er strudsen udviklet til at løbe stærkt. Den har lange muskuløse ben og dens to tæer på hver fod peger begge fremad. Strudsens topfart ligger omkring 70 km/timen.

Strudsen er ikke specielt intelligent. Dens hjerne er meget lille, men den klarer sig forbløffende godt alligevel. Dens store øjne er placeret højt på en lang hals, så den let opdager rovdyr på den afrikanske savanne, hvor fuglen hører til.

Hannerne er sorte og hvide, mens hunnerne er gråbrune. De kan blive 20-30 år gamle, vejer 135 kg og bliver kønsmodne i en alder af 4-5 år. De lever i forholdsvist store flokke på 10-15 individer. Ungerne bliver færdigudruget efter ca 40 dage, og efter 1 måned kan de løbe ligeså hurtigt som de voksne. De spiser både plantedele, insekter og krybdyr.

Brug af mennesker 
Strudsen har i mange år leveret produkter til mennesket. Tidligere var strudsefjer meget populære til pynt på klædedragter. I dag opdrættes strudse på strudsefarme til fabrikation af strudsekød, der langsomt vinder frem på markedet. Kødet er magert, men minder lidt om oksekød.

På grund af strudsens evne til at løbe stærkt, har man forsøgt at afvikle strudsevæddeløb i bl.a. Afrika og Arabien.

Billeder

Noter

Kilder 
 Københavns Zoo: Struds

Se også 
 Somalistruds
 Kasuarer
 Nandu
 Emu
 Safari Show Farm

Fjerkræ
Afrikas fugle
Strudsefugle
Nandu

Nandu (Rhea americana), eller stor nandu som den også kaldes, er en fugleart, der lever på pampassen i det østlige Sydamerika. Ligesom de lignende fugle struds og emu kan nanduen ikke flyve.

Rhea Americana vejer 20-25 kg og måler op til 1,40 meter. Den lever i det nordøstlige Brasilien og ned til det centrale Argentina. Dens mindre slægtning Rhea Pennata lever i det sydlige Peru ned til Patagonia. De er flokdyr, og i parringstiden kæmper hannerne indbyrdes territoriekampe, hvorefter sejrherrene udfører parringsdanse for at vinde helt op til et dusin hunner, som derefter bidrager til fællesreden, der kan ende med at indeholde helt op til 80 æg. Ungerne er fuldt udvoksede i en alder af 5 måneder men bliver først kønsmodne efter 2 år. 

Hannen lægger på reden i 29-43 dage. De er ikke kræsne og spiser både plantedele, insekter, reptiler og kan også komme til at sluge uspiselige genstande som glas eller metal, da de godt kan lide skinnende ting og forveksler dem med småsten, som de sluger og bruger som hjælp til fordøjelsen. Hanner bliver en smule større end hunner og i vild natur lever de 10-15 år, mens de i fangenskab kan blive op til 30 år. De er tæt på at være truet, da vi både spiser deres æg og deres kød samt ødelægger deres naturlige levesteder.

Underarter 
Der findes fem underarter af nanduen:
 Rhea americana albescens 
 Rhea americana americana
 Rhea americana araneipes
 Rhea americana intermedia
 Rhea americana nobilis

Kilder 
 BirdLife International 2012. Rhea americana. IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.2.
 Københavns Zoo: Nandu 

Sydamerikas fugle
Orkanen Isabel

Orkanen Isabel var en kæmpe kategori 5-orkan. i Atlanterhavet i september 2003, den ramte land på østkysten af USA som en kategori 2 orkan torsdag eftermiddag den 18. september. Centrum af orkanen ramte land lidt syd for Cape Hatteras i North Carolina omkring klokken 13.00 lokal tid.

Isabel var på størrelse med staten Colorado, og den havde en ødelæggende effekt på et temmelig stort område. Totalt blev der rapporteret over 4,3 millioner mennesker uden strøm. Heraf 525.000 i North Carolina, 1.250.000 i Maryland, 78.000 i District of Columbia, 160.000 i New Jersey, 500.000 i Pennsylvania, 50.000 i Delaware, 21.000 i West Virginia. Virginia blev hårdest ramt med mere end 1,6 millioner mennesker uden strøm.

Isabel var den største orkan i det midtatlantiske USA siden orkanen Floyd ramte det samme område i 1999. De mange skader efter Isabel bevirkede den største oversvømmelse i dele af Virginia siden 1972.

Isabel
Begivenheder i 2003
Strudse

Strudse er en familie af fugle med en slægt og to nulevende arter, der begge lever i Afrika.

Familie: Struthionidae
 Slægt: Struthio
 Art: Masaistruds (Struthio camelus)
 Art: Somalistruds (Struthio molybdophanes)

Afrikansk struds har tidligere været anvendt som en fællesbetegnelse for de to strudsarter. Masaistruds omtales i daglig sprogbrug oftest blot som struds.

Eksterne henvisninger 

Strudsefugle
Strudsefugle

Strudsefuglene (latin: Struthioniformes) er en orden af store fugle, der har mistet evnen til at flyve. Traditionelt har denne orden omfattet flere familier af fugle, der ikke kunne flyve, fx kiwier, nanduer og emuer. Ny forskning baseret på DNA-undersøgelser har imidlertid vist, at disse fugle ikke er nært beslægtede. På den baggrund er det foreslået, at strudsefuglene kun bør omfatte de to arter af strudse.

Beskrivelse 
Strudsefugle mangler den fremtrædende kam på brystbenet, hvor flyvemusklerne ved andre fugle fæstner. Fjerene ved strudsefuglene er ikke sammenhængende og kan ikke bruges til flyvning. Herudover mangler strudsefuglene også den oliekirtel, som andre fugle bruger til at vedligeholde fjerenes vandafvisende effekt. Strudsefuglene har kun tre tæer på hver fod. Alle tre tæer vender fremad.

Traditionel klassifikation 
Den traditionelle inddeling af strudsefuglene i flere familier vises nedenfor. Forskning har dog vist, at strudsene f.eks. er nærmere beslægtet med de flyvende tinamuer end med resten af strudsefuglene. Derfor er det foreslået, at placere familierne i hver deres egen orden, dog med kasuarer og emuer i samme orden Casuariiformes.

Orden: Struthioniformes (Strudsefugle)
 Familie: Struthionidae – (Strudse)
 Familie: Rheidae – (Nanduer)
 Familie: Casuariidae – (Kasuarer)
 Familie: Dromaiidae – (Emuer)
 Familie: Apterygidae – (Kiwier)

Andre fugle 
Andre fugle, der også undertiden placeres i ordenen Struthioniformes
 Orden: Tinamiformes – Tinamuer
 Orden: Dinornithiformes
 Moaer (Dinornithidae) – uddøde kæmpefugle fra New Zealand
 Orden: Aepyornithiformes
 Elefantfugle (Aepyornithidae) – uddøde kæmpefugle fra Madagaskar

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Digimorph Om elefantfuglen
 Taxonomicon – Order Struthioniformes Latham, 1790 Arkiveret udgave fra 21. april 2008.
Nanduer

Nanduer (latin: Rheidae) er en familie af fugle med kun en enkelt slægt og to arter. Nanduerne regnes enten for at tilhøre strudsefuglene eller deres egen orden Rheiformes.

Nanduen lever på pampassen i det østlige Sydamerika. Den minder meget om den afrikanske struds og den australske emu. Nanduen har grå fjerdragt, den vejer omkring 20–25 kg og bliver 1,20–1,40 meter høj. En nandu kan blive 20–25 år gammel og er kønsmoden omkring sit tredje leveår. Hannen står for yngelplejen indtil kyllingerne kan klare sig selv efter 6 måneder.

Klassifikation 
 Familie: Nanduer (Rheidae)
 Art: Nandu (Rhea americana)
 Underart: Rhea americana albescens
 Underart: Rhea americana americana
 Underart: Rhea americana araneipes
 Underart: Rhea americana intermedia
 Underart: Rhea americana nobilis
 Art: Lille nandu eller langnæbbet nandu (Rhea pennata)
 Underart: Rhea pennata garleppi
 Underart: Rhea pennata tarapacensis (Punanandu)
 Underart: Rhea pennata pennata (Lille nandu, Darwins nandu)

Kilder/Henvisninger 
 Københavns Zoo: Nandu
Phoberomys pattersoni

Guinea-zilla (latin: Phoberomys pattersoni) var en gnaver som levede for ca. 8 millioner år siden omkring det nordlige af Sydamerika. Den levede både på land og i vandet og vejede ca. 700 kg.

Eksterne henvisninger 
 BBCNews, 18 September, 2003, Giant rodent astonishes science (Guinea-zilla)
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Genus †Phoberomys

 

Gnavere
Uddøde dyr
Højriis

Højriis (bliver også stavet Højris, der er det autoriserede stednavn) er en herregård ved Sallingsund på Mors ca. 7 km syd for Nykøbing. Højriis er kendt tilbage fra middelalderen.

Den første kendte ejer var en ridder Johan Skarpenberg, som var en af Dronning Margrete 1.s betroede mænd. Han er nævnt i skriftlige kilder fra 1397 og ejede mange andre store gårde bl.a. Spøttrup i Salling. Han ligger begravet i Viborg Domkirke.

Højriis er i tidens løb ombygget flere gange. Dets nuværende arkitektur stammer fra 1859, da godsejer Galtrup Gjedde lod tårnet opføre. I 1865 ombyggede kammerherre C.A.L. Steensen-Leth slottet med de karakteristiske kamtakkede gavle.

I det 20. århundrede ramte herregårdenes nedgangstider Højriis hårdt, og allerede i slutningen af 1940'erne var det meste af slottet ubeboet, og det trefløjede bygningskompleks blev ramt af et omfattende forfald.

Siden 1994 har en omfattende restaurering fundet sted. Riddersalsfløj og havefløj er nu tætte, og omfattende skader i fundamenter og murværk er repareret. Senest er et stykke af nordfløjen retableret, tårnets murværk repareret og tårnuret sat i stand.

Højriis er privatejet og ikke fredet. Midlerne til restaurering samt vedligeholdelse af slot og park kom indtil 2016 fra turismen.

Højriis Gods er på 434 hektar. Landbrugsjorden er bortforpagtet. Skoven drives fra godset. Der er otte tidligere medarbejder boliger, de udlejes i dag til beboelse.

Ejere af Højriis 
(1397-1413) Johan Skarpenberg
(1413-1434) Børglum Kloster
(1434-1436) Thomas Pedersen
(1436-1440) Kjeld Pedersen
(1440-1465) Børglum Kloster
(1465-1490) Anders Nielsen Banner
(1490-1510) Erik Andersen Banner
(1510-1535) Erik Eriksen Banner
(1535-1555) Jens Thomsen Sehested
(1555-1579) Anne Maltesdatter Juel gift Sehested
(1579-1592) Malte Jensen Sehested
(1592-1612) Claus Maltesen Sehested
(1612-1636) Anne Nielsdatter Lykke gift Sehested
(1636-1657) Erik Juel
(1657-1664) Niels Benzon
(1664-1670) Mogens Iversen Kaas
(1670-1690) Poul von Klingenberg 
(1690-1723) Poul von Klingenberg 
(1723-1755) Ulrikka Augusta von Speckhan gift von Klingenberg
(1755) Poul von Klingenberg 
(1755-1769) Frederik Hauch
(1769-1776) Albert Winding
(1776-1778) Frederik Hauch
(1778-1799) Didrik Galtrup
(1799-1812) Maren Nielsdatter Kortbech gift Galtrup
(1812-1836) Anders Gjedde
(1836-1863) Didrik Galtrup Gjedde
(1863-1865) Gertrud Kristine Nyborg gift Gjedde
(1865-1918) Carl Louis August Steensen-Leth
(1918-1922) C.M. Pay
(1922) Jysk Landhypotekforening
(1922) J.C. Breum
(1922-1924) Carl Jensen
(1924-1946) Alfred Jensen
(1946-1950) Enke Fru Grethe Jensen
(1950-1951) Marie Luise Clason gift von Schwerin
(1951-1990) Marie Luise Clason / Woldemar von Schwerin
(1990-1995) Vibeke von Schwerin / Iris von Schwerin
(1995-) Vibeke von Schwerin / Ib Smith

Eksterne henvisninger 
 Højriis på 1001 fortællinger om Danmark
 Slottes hjemmeside

Herregårde i Thisted Amt
Mors
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Morsø Kommune
Bo Holmberg

Bo Lindor Holmberg (født 17. november 1942 i Härnösand, Sverige, død 11. februar 2010 i Stockholm) var en svensk socialdemokratisk politiker, der var statsråd i Sveriges regering i perioden 1982 – 1988 samt rigsdagsmedlem i perioden 1985 – 1996. Han var landshøvding i Södermanlands len I perioden 1996 – 2005. 

Han var gift med tidligere udenrigsminister Anna Lindh fra 1991 til hendes død i 2003.

Socialdemokrater fra Sverige
Kirkeministre fra Sverige
Civilministre fra Sverige
Landshøvding

Landshøvding () er i Sverige og på Åland titlen på chefen for länsstyrelsen og formanden i dennes bestyrelse, og dermed regeringens øverste repræsentant i lenet. Landshøvdingen udpeges af regeringen. For det øvrige Finland blev titlen landshøvding brugt frem til 2009.

Landshøvding svarer nogenlunde til statsamtmand i Danmark og fylkesmand i Norge.

Se også
Ålands landshøvding
Finlands len
Sveriges len

Finlands len
Sveriges län
Cesare Cremonini

Cesare Cremonini (eller Cremonino, latiniseret Caesar Cremoninus), 1550-1631. Lærd venetianer, hvis filosofi var en syntese af Aristoteles og kristendommen. 
Corfitz Ulfeldt studerede under ham i Padova i 1628 og blev senere citeret for at have udtalt, at alt hvad han havde lært, skyldtes Cremonini.

Eksterne henvisninger 

 Kort biografi 

Filosoffer fra Italien
Rhododendron 'Lee's Dark Purple'

 
Lee's Dark Purple er en sort af rododendron, som er en kraftigt voksende busk med en bredt opret, etagedelt og åben vækst. Sorten er en hybrid, hvor en Catawba-Rododendron-hybrid formentlig er krydset med Rhododendron maximum. 'Lee's Dark Purple' kendes på de lyst lavendelblå blomster.

Beskrivelse 
Bladene er stedsegrønne, elliptiske og let vredne. Oversiden er meget mørkt grøn, blank og let hvælvet, mens undersiden er mat lysegrøn. Blomstringen sker ved slutningen af maj til midt i juni, hvor busken bærer åbne stande med 10-15 store, mørkviolette blomster, der hver har en gullig svælgtegning. Frugterne er tørre, opsprækkende kapsler.

Rodnettet er meget tæt forgrenet med filtede finrødder. Planten er afhængig af at få etableret en symbiose med mykorrhiza-svampe.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2,50 x 3,00 m (10 x 15 cm/år).

Anvendelse 
Sorten er temmelig hårdfør, så den kan bruges i ethvert surbundsbed.

Haveplanter
Surbundsplanter
Rododendron-sorter
Kasuarer

Kasuarerne er en familie af fugle uden flyveevne. Familien er traditionelt blevet henført til strudsefuglene, men regnes nu snarere til ordenen Casuariiformes.den bor i Australien og Asien

Arter 
Der findes kun en slægt med tre arter:
 Slægt Casuarius
 Art: Hjelmkasuar (Casuarius casuarius)
 Art: Dværgkasuar (Casuarius bennettii)
 Art: Nordlig kasuar (Casuarius unappendiculatus)

Kasuarfugle
Tangens

Tangens er en trigonometrisk funktion inden for matematikken. Tangens til en vinkel er lig sinus til den pågældende vinkel divideret med cosinus til samme vinkel. Funktionen indførtes af den danske matematiker Thomas Fincke i hans Geometria rotundi (1583).

Funktionen tangens defineres som:

Tangens og den retvinklede trekant 

For en retvinklet trekant gælder, at tangens til en af de to vinkler, der ikke er rette, er lig med forholdet mellem vinklens modstående katete og dens hosliggende katete. For trekanten på illustrationen til højre gælder, at tangens til den vinkel θ der er markeret med gul farve, er lig med forholdet mellem længderne af siderne a og b, dvs.:

Afledet funktion 
Lidt specielt for tangensfunktionen findes der på grund af dens definition faktisk flere forskellige beskrivelser af den afledede funktion. Nedenfor ses de tre forskellige måder man kan beskrive den på. Såfremt man bruger den trigonometriske identitet kan man frembringe en løsning hvor cosinus i anden potens indgår. Denne løsning er desuden en variant af definitionen på en anden trigonometrisk funktion kaldet sekantfunktionen, sec, nemlig kvadratet til den. Man kan også vælge at udføre divisionen hvorved man får en funktion hvorved tangens selv indgår.

Stamfunktion 
Det ubestemte integral for tangensfunktionen kan også vises at være følgende:

Det indses formodentlig lettest ved at differentiere den definerede stamfunktion. Det gøres her nedenfor, ved hjælp af regnereglen for differentiation af sammensatte funktioner:

Rækkerepræsentation 
Følgende er Taylorrækken for tangensfunktionen, for udviklingspunkt i 0. B'''et der indgår er de såkaldte Bernoullital.

 Se også 
 Tangent (funktionen tangens har navn efter begrebet tangent).

 Bog 

 Holth, Klaus m.fl. (1987): Matematik Grundbog 1''. Forlaget Trip, Vejle.

Referencer 

Geometri
1256

Konge i Danmark: Christoffer 1. 1252-1259

Se også 1256 (tal)

Begivenheder 
 Revshaleborg på borgø i Maribo Søndersø ødelægges.

Født 

 Robert, greve af Clermont, stamfader til det nuværende Huset Bourbon

Dødsfald 

 28. januar – Vilhelm 2. af Holland

Eksterne henvisninger 

56
1255

Konge i Danmark: Christoffer 1. 1252-1259

Se også 1255 (tal)

Begivenheder 

 Lissabon bliver hovedstad i Portugal, da Alfons 3. flytter hovedstaden fra Coimbra.
 Königsberg (nutidens Kaliningrad) grundlægges af Den Tyske Orden og navngives efter kong Ottokar 2. af Bøhmen.
 Domkirken i Bourges står færdig.

Født 

 Juli – Albrecht 1. af Tyskland, tysk-romersk kejser (d. 1308)
 Duccio di Buoninsegna, italiensk maler

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

55
1254

Konge i Danmark: Christoffer 1. 1252-1259

Se også 1254 (tal)

Begivenheder 
 Jakob Erlandsen bliver ærkebiskop i Lund efter at have været bisp i Roskilde.
 København får sin første stadsret
 Ludvig den Hellige forviser alle jøder fra Frankrig.
 Efter Babenbergernes uddøen i 1246 tilfalder Steiermark Ungarn.
 Greifenhagen i Vestpommern grundlægges.
 12. december - Pave Alexander 4. indtræder til sin død 25. maj 1261, efter Pave Innocens 4.

Født 
 24. juni – Floris 5., greve af Holland
 15. september – Marco Polo, italiensk opdagelsesrejsende.
 Rane Jonsen, senere dømt for medvirken til mordet på Erik Glipping

Dødsfald 
 7. december – Pave Innocens 4. fra 25. juni 1243 til sin død, efterfølges af Pave Alexander 4. (født ca. 1195.)

Eksterne henvisninger 

54
1253

Konge i Danmark: Christoffer 1. 1252-1259

Se også 1253 (tal)

Begivenheder 

 4. juli – Vilhelm 2. af Holland besejrer den flamske hær ved Westkapelle.
 6. juli – Mindaugas krones som den første og eneste konge af Litauen.

Født

Dødsfald 

 11. august – Clara af Assisi

Eksterne henvisninger 

53
1251

Konge i Danmark: Abel 1250-1252

Se også 1251 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

51
1250

Konge i Danmark: Erik Plovpenning, med 1232 og ene 1241-1250 og Abel 1250-1252

Se også 1250 (tal)

Begivenheder

April 

 13. april - det syvende korstog lider nederlag i Egypten, og Ludvig den Hellige tages til fange

November 
 1. november – Abel krones til konge – uagtet han anses som ansvarlig for mordet på Erik Plovpenning

Udateret 
 Pave Innocens 4. udnævnte Jakob Erlandsen til biskop af Roskilde,
 Margrethe af Skotland (ca. 1045 – 1093) kanoniseres af Pave Innocens 4.
 Valdemar Birgersson af Sverige, bliver konge af Sverige i en alder af syv år.
 Mamelukkerne, der oprindelig er kommet til Egypten som krigsfanger, gør oprør og vinder magten.

Født

Dødsfald 
 2. februar – Erik Eriksson den Læspe og Halte (født 1216), tidligere konge af Sverige.
 10. august – Erik 4. Plovpenning halshugges af sin bror Abel, og liget sænkes i Slien ved Slesvig by.
 Kejser Frederik 2. (Tysk-romerske rige)

Eksterne henvisninger 

50
Norges geografi

Norges geografi er generelt forreven og bjergrigt. Kystlinjen på mere end 100.000 kilometer (øer medregnet) afbrydes af stejle fjorde samt et virvar af øer og holme. Norge kendes også som landet med midnatssolen, idet det delvis ligger nord for polarkredsen. Her går solen ikke ned ved midsommer, og om vinteren er de mange dale i lange perioder uden lys.

Norge følger Nordatlanten i hele sin længde. Tre have udgør kystlinjen. Nordsøen i sydvest, Skagerrak i syd og Norskehavet til vest og Barentshavet til nordøst. Norges højeste punkt er Galdhøpiggen med sine 2.469 meter.

Det norske klima er tempereret, specielt langs kysten som påvirkes af golfstrømmen. Klimaet inde i landet er mere hårdt, og i den nordlige del hersker mere arktiske forhold. 

De vigtigste lavlandsområder er langs Skagerraks kyst og omkring Oslofjorden og Trondheimsfjorden.

Areal 
Norges areal er på 385.199 km² hvoraf Svalbard udgør 61.020 km² og Jan Mayen 377 km². Søer og elve udgør 19.522 km² og bræer udgør 3.170 km² når man ser bort fra Svalbard og Jan Mayen.

Landsdele og Fylker 
Norge er organiseret som en centralt styret stat og består af 19 provinser kaldet fylker, tidligere kaldet amter. Disse er fordelt på 5 landsdele, og er opdelt i i alt 431 kommuner.

Norges landsdele

Største byer 
Norges 25 største byområder per 1. januar 2008:

Højeste bjerge 
De højeste bjerge er: Galdhøpiggen, Glittertind, Storen (Store Skagastølstinde) og Store Styggedalstinde.

Snøhetta er det højeste bjerg udenfor Jotunheimen.

Større floder 
Norges længste floder er Glomma, Pasvikelven, Numedalslågen, Gudbrandsdalslågen med Vorma, Tanaelv, Drammensvassdraget langs Begna, Skiensvassdraget, Otra, Trysilelven og Altaelven.

Større søer 
Norges 10 største søer er: Mjøsa, Røssvatnet, Femunden, Randsfjorden, Tyrifjorden, Snåsavatnet, Tunnsjøen, Limingen og Øyeren.

Større øer 
Norges 10 største øer er: Spitsbergen, Nordaustlandet, Edgeøya, Hinnøya, Senja, Barentsøya, Langøya, Sørøya, Kvaløya og Kvitøya.

Fraregner man Svalbard er de største øer: Hinnøya, Nordland/Troms; Senja, Troms; Langøya, Nordland;Sørøya, Finnmark; Kvaløya, Troms; Ringvassøy, Troms; Hitra, Sør-Trøndelag; Seiland, Finnmark; Austvågøy, Nordland og Andøya, Nordland.

Længste fjorde 
Norges 20 længste fjorde er: Sognefjorden, Hardangerfjorden, Trondheimsfjorden, Porsangerfjorden, Oslofjorden, Nordfjord, Boknafjorden, Varangerfjorden, Romsdalsfjorden, Storfjorden, Lyngenfjorden, Ofotfjorden, Laksefjorden, Ullsfjorden, Kvænangsfjorden, Foldfjorden, Tanafjorden, Ranfjorden, Tysfjorden og Norfolda.

Nationalparker 

Rondane blev ved oprettelsen i 1962 Norges første nationalpark .

Norges (hvis man ser bort fra Svalbard) fem største nationalparker er Hardangervidda nationalpark, Saltfjellet-Svartisen nationalpark, Blåfjella-Skjækerfjella nationalpark, Dovrefjell-Sunndalsfjella nationalpark og Anárjohka nationalpark.

Svalbards fem største nationalparker er Sør-Spitsbergen nationalpark, Nordvest-Spitsbergen nationalpark, Nordre Isfjorden nationalpark, Nordenskiöld Land nationalpark og Sassen-Bünsow Land nationalpark.
Glomma

Glomma eller Glåma (af norrønt: Gláma = den lyseblå eller glåma = skimre, skinne svagt, eller af norrønt glaumr = larm, drøn) er Norges længste elv med 623 kilometer, regnet fra udspringet i flere små tjern 957 meter over havet i Tydalsfjeldene og frem til udløbet i Fredrikstad.

I norrøn tid var Glommas navn Rauma eller Raumelfr (= Drønne-elv, Drønnende vandløb) som igen gav navn til Romerike, der af Jordanes i 500-tallet kaldes Raumaríki.

En række bifloder løber ud i Glomma, der danner Nordeuropas vandrigeste foss, Sarpsfossen, i Sarpsborg. Sarpsfossen er Europas største fos, med en normal vandføring på 577 kubikmeter pr sekund. Både Rhinfaldet i Schweiz (250-700 kubikmeter) og Dettifoss på Island (200-500 kubikmeter) markedsfører sig som Europas største vandfald, men Sarpsfossen har altså større vandføring, og driver tre vandkraftværk.

Dens første stykke hedder Storelva (= Stor-åen) og løber ud i Rien. Først ved utløbet fra Rien hedder den Glåma eller øvre Glåma; længere nede er navnet Glomma. På ret forkert grundlag opgives Aursunden ofte som Glommas udspring.

Glomma er hovedelv i et afvandingsområde på 42.441 km² (de 422 km² i Sverige).

Ved Kongsvinger foretager elven en skarp sving mot vest. Formentlig løb den tidligere sydøstpå gennem Vingersjøen og videre til Vänern i Sverige. Ved oversvømmelse i Glåma kan det stadig ske, at en del vand søger sig denne vej ad den lave landtange mellem Vingersjøen og Vrangselva. Senest skete det under oversvømmelserne i 1967 og 1995. Oversvømmelserne på Østlandet i juni 1995 var de værste i flere hundrede år.

Glommen er den danske form af navnet.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Glomma Linjen

Vandløb i Innlandet
Vandløb i Viken
Vandløb i Trøndelag
Mallebrok

Mallebrok indgår i den danske oversættelse af den første linje i den franske soldatersang Malbrough s'en va-t-en guerre fra det 18. århundrede: Mallebrok i krigen drager. Ligeledes optræder han i børnerimet Mallebrok er død i krigen (der som Major Brack er indspillet på pladen Rackbag af den svensk-norske folkemusikgruppe Folk och rackare).

Det har været diskuteret hvorvidt Malbrouck faktisk var hertugen af Marlborough (f.eks. i Lademanns leksikon og Gyldendals Leksikon). Sangen stammer efter al sandsynlighed fra en franskmand og er skrevet efter slaget ved Malplaquet i 1709. Senere dukker den i Frankrig op med titlen Marlbrough s'en va-t-en guerre

Sangen kendes dog også med den engelske tekst For he's a jolly good fellow. Der er mindre forskelle i melodierne på den franske, den engelske og den danske version af sangen om Mallebrok. Der findes versioner med og uden det refræn, der i den danske børnesang er omdigtet til Filiongongong og tingelingeling.

Mallebrok på andre sprog

Se også 
 Malle Brok

Eksterne henvisninger 
 doi:10.2307/3719433 The Eighteenth-Century Vogue of "Malbrough" and Marlborough . C. D. Brenner. The Modern Language Review, Vol. 45, No. 2 (Apr., 1950), pp. 177-180 (jstor)
 tekst på fransk og engelsk samt MP3-fil med den franske version

Litterære personer
1011

Konge i Danmark: Svend Tveskæg 986/87-1014

Se også 1011 (tal)

Begivenheder 
 Munken Byrtferth de Ramsey nedskriver Det engelske alfabet.
 Vikinger belejrer Canterbury og indtager byen.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

11