alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Thor Gunnar Kofoed

Thor Gunnar Kofoed (født 27. juni 1959 i Ibsker, Bornholm) er landmand og var medlem af Folketinget for Venstre, Bornholms Amtskreds, fra 20. november 2001 til  8. februar 2005. Han er viceformand i  Landbrug & Fødevarers bestyrelse.

Som søn af bonde og minister Niels Anker Kofoed og Rita Kofoed fik han realeksamen fra Nexø Skole 1976. Landbrugsskoler Lundby og Bygholm 1977-82 og studier i Holland 1982-83.

Han bestyrede Knarregård 1984-91, hvorefter han overtog gården med åleopdræt.

Han er medlem af bestyrelsen for De Samvirkende Danske Frøavlerforeninger fra 1991, næstformand 1993-96, formand fra 1996. Medlem af Landbrugsrådet fra 1996, medlem af Brancheudvalget for Frø fra 1995, formand fra 1997. Medlem af COPA's Udvalg for Markfrø fra 1996, formand fra 1997 og medlem af COPA's Udvalg for Bioteknologi fra 1999.

Han var medlem af Nexø Kommunalbestyrelse fra 1994, formand for social- og sundhedsudvalget 1994-98. Medlem af Bornholms Amtsråd fra 1998. Medlem af Bornholms Kommunalbestyrelse fra 2005. Han har nu ganske forladt politik.

Direktør for Biogasols bornholmske bioethanolanlæg siden januar 2008 og med i et projekt med opdræt af ørred i Østersøen.

Er med i ejerkredsen om flyselskabet Wings Of Bornholm.

Referencer 

 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 26. nov. 2005.
 Biogasol  Dato: 26. jan. 2008.
 Billeder af Thor Gunnar Kofoed, fra den amerikanske ambassadørs besøg på BioGasol Dato: 19. maj. 2008.

Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Personer fra Bornholm
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Venstre
Amtsrådsmedlemmer fra Venstre
Landmænd fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Bodil Kornbek

Bodil Holmgren Kornbek (født 10. august 1961) er en dansk socialdemokratisk politiker. Hun  sad i Folketinget fra 2001 til 2005 for Kristendemokraterne (KD) og var  2005-2008 partiformand efter Marianne Karlsmose. Bodil Kornbek kunne ikke sikre Kristendemokraterne succes ved folketingsvalget i 2007 og blev i 2008 ikke genvalgt som KD-formand. Kort efter meldte hun sig ind i Socialdemokraterne. Den 1. januar 2010 blev hun medlem af kommunalbestyrelsen i Lyngby-Taarbæk Kommune. Hun blev genvalgt til kommunalbestyrelsen i 2017.

Biografi 
Bodil Kornbek er født i København og blev læreruddannet på Jonstrup Seminarium 1982-87. Hun var lærer på Kongevejens Skole i Lyngby-Taarbæk Kommune til 1997 og blev viceskoleleder på Københavns Kristne Friskole og senere konstitueret skoleleder her. Skolen er skole for Pinsebevægelse, som Bodil Kornbek var praktiserende indenfor. Da hun blev indvalgt i Folketinget ved valget i 2001, tog hun orlov fra skolen.

I 1998 meldte hun sig ind i Kristeligt Folkeparti, og i februar-november 2001 var hun formand for partiet i Københavns Amt. 1999-2001 var hun partiets folketingskandidat i Rødovrekredsen, senere i Lyngbykredsen, og hun blev indvalgt for Københavns Amtskreds fra 20. november 2001. 

I Folketinget blev Kornbek partiets ordfører for uddannelse, integration, ligestilling, kultur og energi. Partiet nåede ikke over spærregrænsen ved valget i 2005.

Fra 2008 er Bodil Kornbek folketingskandidat for socialdemokraterne i Grevekredsen.

Fra 2010 blev hun medlem af kommunalbestyrelsen i Lyngby-Taarbæk. Hun blev genvalgt til Lyngby-Taarbæk kommunalbestyrelse i 2013 og i 2017.

Resultater ved tidligere folketingsvalg 
Bodil Kornbek har ved de seneste folketingsvalg opnået følgende personlige stemmetal:

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 21. juli 2003
 Gammelt portrætfoto

Tidligere folketingsmedlemmer fra Kristendemokraterne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Skolefolk fra Danmark
Folketingskandidater fra Socialdemokraterne
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Socialdemokraterne
Personer i Kraks Blå Bog
Ulrik Kragh

Ulrik Kragh (født 14. januar 1970), ingeniør og politiker, forhenværende medlem af Folketinget for Venstre.

Født 14. januar 1970 i Vejle, søn af spildevandsoperatør Erik Kragh og laborant Tove Kragh.

Folkeskole 1976-85. Mat. fys. student Horsens Statsskole 1988. Bygningsingeniør Horsens Teknikum 1994.

Projektleder i KP-Maskiner & Produktion A/S Kjellerup 1994-95. Projektleder i ABC Stål og Coating A/S Rødekro 1995-98 og afdelingschef for stålkonstruktioner, transportanlæg og totalentrepriser i Sønderjyllands Maskinfabrik A/S 1998-2001.

Medlem af byrådet i Horsens Kommune valgt for Venstre 1994-98 og fra 2002. Medlem af bestyrelsen for Energi Horsens Amba, for EH Energi A/S og Energi Danmark A/S.

Han blev midlertidigt medlem af Folketinget for Vejle Amtskreds 16. marts-7.maj 1999 og 13. jan.-27. marts 2000. Medlem af Folketinget for Vejle Amtskreds 4. febr.-20. nov. 2001. Medlem af Folketinget for Søndre Storkreds fra 20. nov. 2001. Forsvarspolitisk ordfører for Venstre, medlem Folketingets Energipolitiske Udvalg og næstformand i Folketingets Boligudvalg fra 2001. Medlem af NATO Parlamentary Assembly ligeledes fra 2001. Ulrik Kragh blev ikke genvalgt ved Folketingsvalget i 2005, men genindtrådte i Tinget 9. januar 2007 som suppleant for Jens Rohde.

Partiets kandidat Horsenskredsen 1995-98 og i Christianshavns- og Amagerbrokredsen fra 28. maj. 2001.

Kommitteret for Hjemmeværnet siden 1. januar 2005.

Ulrik Kragh har siden 2015 været direktør for UdviklingVejen.

Ekstern kilde/henvisning 
 . Dato: 21. juli 2003.

Noter 

Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Venstre
Personer i Kraks Blå Bog
Pia Kristensen

Pia Kristensen (født 9. april 1953) er en dansk politiker som har repræsenteret Dansk Folkeparti i Folketinget fra 2001 til 2007.

Biografi fra Folketingets hjemmeside 
Kristensen, Pia, sygehjælper og informationsassistent.

Dansk Folkeparti – Folketingsmedlem for Roskilde Amtskreds fra 20. nov. 2001.

Født den 9. april 1953 i Horsens, datter af litografisk offsettrykker Erik Munch og sygehjælper Tove Dvinge Munch.

Folkeskole 1960-67, realeksamen 1970, sygehjælpereksamen 1971 og handelsskoleeksamen fra Vestegnens Handelsskole 1995 og 1996.

Plejehjem, gerontopsykiatri, sindslidende/narkomaner, hospiceafdeling, genoptræningsafsnit, informationsassistent indtil 3. dec. 2001.

Medlem af bestyrelsen i Dansk Folkeparti i Solrød og af kommunalbestyrelsen i Solrød fra 1996.

Partiets kandidat i Lejrekredsen.

Kilde 
 
 Gammelt portrætfoto

Tidligere folketingsmedlemmer fra Dansk Folkeparti
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Dansk Folkeparti
Erik Larsen

Erik Larsen (født 19. maj 1944, død 30. november 2022) ) var en dansk politiker fra Venstre.

Erik Larsen blev født i Rudkøbing som søn af malermester Aksel Larsen og Else Larsen, og han gik i Skaarup Skole 1951-58, dernæst på Hellebjerg Idrætsungdomsskole 1959-60, og senere gik han på Dalum Landbrugsskole i 1965. Det dannede grundlag for hans erhverv, idet Erik Larsen var gårdejer i perioden 1966-98 og igen fra 2005-14.

Han blev i 1970 medlem af Egebjerg Kommunalbestyrelse, hvor han sad til 1986. I 1976 vikarierede han en kort periode som borgmester, og han overtog posten på fast basis i 1978 indtil hans udtræden i 1986. Herefter blev han formand for skolekommissionen til 1990. Endvidere var han fra 1985 til 2015 formand for bestyrelsen for A/S Svendborg Avis.

I 1987 blev Erik Larsen valgt som Venstres folketingskandidat i Svendborgkredsen, og han blev midlertidigt medlem af tinget i perioden 30. januar – 8. februar 1990, inden han ved folketingsvalget 1990 selv blev valgt ind. Han sad som repræsentant for Fyns Amtskreds til 8. februar 2005.

Larsen var formand for Folketingets Erhvervsudvalg 2001-03, formand for Venstres folketingsgruppe fra 19. marts 2003 og statsrevisor fra 25. marts 2003. 2004 blev han Ridder af 1. grad af Dannebrog.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 22. november 2006.
 Biografi om Erik Larsen på fynhistorie.dk (nederst på siden)
 Gammelt portrætfoto 

Borgmestre fra Venstre
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Personer fra Rudkøbing
Landmænd fra Danmark
Riddere af 1. grad af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Statsrevisorer fra Danmark
Medlemmer af Rigsretten
Ester Larsen

Ester Larsen (født 23. maj 1936 i København) er fhv. minister. 

Venstre (parti) – Folketingsmedlem for Vestsjællands Amtskreds fra 21. september 1994. Sundhedsminister i Regeringen Poul Schlüter III fra 7. december 1989 til 18. december 1990, Sundhedsminister i Regeringen Poul Schlüter IV fra 18. december 1990 til 25. januar 1993

Snoghøj Gymnastikhøjskole 1952. Matematisk-naturfaglig student fra Rysensteen Gymnasium 1955. Læreruddannet ved Frederiksberg Seminarium 1956-59. Cand.phil. fra Odense Universitet 1974.

Folkeskolelærer ved Frederiksberg Kommune 1959-63. Gymnasielærer ved Fyns Studenterkursus, og Sct. Knuds Gymnasium 1974-78.

Formand for Mesinge skolenævn 1966-78 og Viby skolenævn 1966-70. Medlem af Kerteminde Kommunalbestyrelse 1974-89 og i perioden 1978-86 formand for undervisnings- og kulturudvalget smst. Medlem af Fyns Amtsråd 1978-89 og igen fra 1993. Medlem af bestyrelsen for Kerteminde Museum 1982-89. Formand for Liberalt Oplysningsforbund i Kerteminde-Munkebo 1984-89. Medlem af repræsentantskabet for Statens Kunstfond og Det Danske Kulturinstitut. Præsidiemedlem i Osteoporoseforeningen.

Landsformand for Liberalt Oplysningsforbund 1988-89. Medlem af Amtsrådsforeningens bestyrelse 1986-89 og igen fra 1994 samt af AKF´s sygehusudvalg. Medlem af Sygesikringens Forhandlingsudvalg 1986-89. Medlem af Tilsynsrådet for Kommunernes Revisionsafdeling 1986-89 og 1998-2001. Medlem af Venstres hovedbestyrele 1986-89.

Redaktør af de litterære antologier »Reflekslys«, 1967, og »Pragtfulde dage«, 1970, samt af tre samlinger af julehistorier, 1978, 1979 og 1980. Medforfatter til litteratursystemet »Digtning og Dansk« fra 1987. »Jul på borgen«, 1991, og »Familiekundskab – en levende bog om livet«, 1994.

Partiets kandidat i Odense Sydkredsen 1988-89 og i Sorøkredsen fra 1990.

Ekstern kilde/henvisning 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 21. juli 2003.
 Gammelt portrætfoto 

Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Gymnasielærere fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Danske ministre fra Venstre
Sundhedsministre fra Danmark
Amtsrådsmedlemmer fra Venstre
Personer fra København
Personer i Kraks Blå Bog
Kommandører af Dannebrog
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Venstre
Jens Christian Larsen

Jens Christian Larsen (født 19. november 1942 i Flade Sogn) er en dansk lærer, fhv. skoleinspektør og politiker, der var medlem af Folketinget fra 2001 til 2005, valgt for Venstre i Frederikshavnkredsen. Han var desuden byrådsmedlem i Frederikshavn Kommune fra 1986 til 2002 og borgmester 1994-1998.

Larsen blev oprindeligt uddannet kommis i 1962 og arbejdede efterfølgende i Brugsen, først i Hirtshals og senere i Vodskov. Han blev senere uddannet folkeskolelærer fra Haslev Seminarium i 1972 og blev efterfølgende lærer ved Hånbækskolen i Frederikshavn. Her var han til han i 1981 blev skoleinspektør ved Gærum Skole. Som lærer var han fagligt engageret; først som formand for lærerrådet ved Hånbækskolen 1975-1979, senere som fælleslærerrådsformand i Frederikshavn 1979-1981.

Politisk begyndte han som lokalformand for Venstre i Frederikshavn i 1975. Han sad frem til 1985, og var i perioden 1978-1987 tillige formand for partiet i Frederikshavnkredsen. I 1986 blev han valgt til Frederikshavn Byråd, og i 1994 blev han den første borgerlige borgmester i byen siden 1954. I 2000 blev han opstillet til Folketinget, og han blev valgt 20. november 2001. Han var medlem frem til valget 8. februar 2005. Ved siden af sit politiske virke har han haft flere bestyrelsesposter, bl.a. som bestyrelsesmedlem i Egnsbank Nord.

Ekstern kilde/henvisning 

 Jens Christian Larsens biografi på Folketingets hjemmeside 
 Gammelt portrætfoto

Borgmestre fra Venstre
Tidligere borgmestre fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Personer fra Frederikshavn
Pia Larsen

Pia Therese Larsen (født 22. oktober 1956 i Næstved) er CSR rådgiver og privat patientrådgiver, og var medlem af Folketinget for Venstre fra 1989 til 2007. Hun genopstillede ikke ved folketingsvalget 2007.

Pia Larsens har haft en række tillidsposter:
 Formand for Venstres Ligestillingsudvalg i Østre Storkreds (1987-1989)
 Næstformand for Venstre i Østbanekredsen (1987-1988)
 Medlem af forretningsudvalget i Østre Storkreds (1988-1989)
 Ordfører for erhverspolitik (1990-2001)
 Medlem af Ledøje-Smørum Byråd (1993-2001)
 Offentlig repræsentant i Midtbank's bestyrelse (1995-2002)
 Ordfører for udviklingspolitik (2001-2007)
 Formand for den danske delegation til Inter-Parliamentary Union (2001-2007).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Personer fra Næstved
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Venstre
Riddere af Dannebrog
Pakkoruotsi

Pakkoruotsi er et udtryk, som anvendes nedladende af finner om det svensk, de skal lære i skolen.

For alle, som går i en finsksproget grundskole i Finland, er det obligatorisk at lære svensk i syvende, ottende og niende klasse. Selv i gymnasiet og på universiteterne er svensk obligatorisk. Tilsvarende skal de, som går i en svensksproget skole i Finland, lære finsk fra tredje klasse. Dette skyldes, at både finsk og svensk er officielle sprog i Finland.

Mange finner ønsker at gøre svensk til et valgfrit fag i stedet for at tvinge eleverne til at lære det. Det kan jo anses at være unødvendigt for en person, som bor langt inde i det østlige Finland, flere hundrede kilometer fra den nærmeste svensktalende bygd, at skulle lære et sprog, som vedkommende måske kun kommer til at bruge nogle få gange i sit liv.

Argumenterne for og imod er mange; bl.a. synes fortalerne, at det giver Finland en højere grad af fællesskab med det øvrige Norden, og at en stor del af den nationale kultur er skrevet på svensk.

Finland
Slang
Alfred Wegener

Alfred Lothar Wegener (født 1. november 1880 i Berlin, død 1. november 1930 i Grønland) var en tysk polarforsker og geolog, som er særlig kendt for sin teori om kontinentaldriften, som han fremsatte i 1912. Teorien blev først anerkendt i 1966. 

Wegener havde stor indflydelse på færdiggørelsen af Milanković's teori om klimacykler og deres afhængighed af solindstrålingen. Uden Wegeners indsats var Milanković's teori ikke blevet kendt i en videre kreds.

Han havde tilknytning til Danmark, da han deltog i de danske ekspeditioner i Grønland, bl.a. Danmark Ekspeditionen i 1906-08. Han talte flydende dansk.

Referencer og noter

Polarforskere fra Tyskland
Geografer fra Tyskland
Geologer fra Tyskland
Personer fra Berlin
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Tyskere i 1900-tallet
Fnat

Fnat (scabies) er en smitsom parasitisk hudsygdom fremkaldt af fnatmiden Sarcoptes scabiei. Fnat var tidligere indberetningspligtig. Infektionen kræver behandling, og hvis den ikke behandles, kan den udvikle sig til eksem eller andre kroniske hudsygdomme.

De befrugtede hunmider gnaver sig ind i huden og danner små gange. I disse gange lægges æg, hvorefter hunmiden dør. Der går cirka 3-10 dage, fra æggene er lagt, til de klækker, hvorefter en ny generation af fnatmider kan gå i gang med at formere sig. Indikation af smitte (røde mærker og kløe) opstår i løbet af 2-4 uger hos førstegangssmittede. Har man tidligere været smittet, vil symptomerne som regel vise sig efter et par dage. Fnatmiden kan ved stuetemperatur overleve uden for kroppen i op til 36 timer.

Hudsymptomer ved smitte med fnat viser sig som udslæt med små vabler. Udslættet ses især i den tynde hud ved fingermellemrummene og på fingre, ved albuer, bryst og i skridtet. På grund af den kraftige kløe kommer der ofte kradsningsmærker på huden. Fnat er udbredt over hele verden og i alle samfundslag, og det er en skrøne, at den kun kan overføres under seksuel kontakt. Fnat hos visse dyr kaldes skab.

Behandling foretages almindeligvis udvortes med 5 % Permethrin-creme (Nix Creme), som fås i håndkøb på apoteket. Behandling varer en uge, hvor man smører sig helt ind i Nix-cremen to gange (på voksne behøves ikke hovedet, da miderne kun sidder i løs hud, som i anus og knæhaserne). Selvom man har brugt cremen to gange grundigt, vil der kunne forekomme mén i længere tid som følge af, at huden er tørret ud af midernes færden og selve cremen, plus det at kroppen først udskifter huden i løbet af 1-2 måneder. Når behandlingen indledes, skal man skifte til rent tøj, og der skal lægges rent sengetøj på. Man er smittefri 8-12 timer efter første behandling. Eget tøj vaskes ved minimum 60º C. Tåler det ikke vask, kan det stilles for sig eventuelt i en plasticpose i 48-72 timer eller lægges i dybfryseren 1 døgn. Fnat-miden er hårdfør, men den kan ikke klare høje og lave temperaturer.

Miden dør ved:

 + 60 grader
 – 20 grader

Det betyder, at miden dør i en vaskemaskine på over 60 grader og i en dybfryser under -20 grader. Rengøring af møbler kan med fordel ske med en dampstøvsuger eller en "steamer", dvs. en dampbaseret gulvasker, så temperaturen når op på 60 grader, som kan måles med et infrarødt afstandstermometer.

Referencer

Eksterne henvisninger 
https://dsr.dk/sygeplejersken/arkiv/ff-nr-2019-2/scabies-er-en-negligeret-sygdom 

https://sexogsamfund.dk/viden/sexsygdomme/fnat 

https://www.sexlinien.dk/emnesider-sexsygdomme/fnat.aspx 

https://www.sundhed.dk/borger/patienthaandbogen/hud/sygdomme/kloeende-lidelser/fnat/ 

https://www.sundhed.dk/sundhedsfaglig/laegehaandbogen/hud/tilstande-og-sygdomme/kloeende-tilstande/scabies-fnat/ 

Kønssygdomme
Hudsygdomme
Occitansk (sprog)

Occitansk er en gruppe gallo-romanske sprog, som tales i Sydfrankrig og det øvrige historiske Occitanien.

Der er tre hoveddialekter:
 nordoccitansk i auvergnatisk, limousinsk og provencalsk
 central- eller sydoccitansk med languedocsk, provencalsk og niçois
 gasconsk

Occitansk tales også i Val d'Aran – en dal i Pyrenæerne i Spanien på grænsen til Frankrig. I Val d'Aran er occitansk officielt sprog og kaldes béarnsk. Sproget er en afart af gasconsk, der tales i Gascogne. Ca. 60% af de 6.000, der bor i dalen, taler sproget, mens godt 90% forstår det.

Standarder 
I occitansk findes der flere standarder for, hvordan sproget skal skrives. Grunden er, at troubadourer talte og sang det. Senere er det besluttet, hvordan sproget skal skrives. Der findes fire standarder:

Mistrals standard 

Mistrals standard søger at fastlægge, hvordan man skriver occitansk, og er udviklet før den klassiske. Standarden blev udviklet i 1853 på baggrund af Joseph Roumanilles værker og Frédéric Mistrals arbejde, som den er opkaldt efter.

Klassisk standard 

Den klassiske standard har som mål at dække samtlige occitanske dialekter. Den baserer sig på troubadourernes mundtlige overleveringer og forsøger at konstruere moderne ord herudfra. Standarden er afslutningen på den proces, der blev påbegyndt i begyndelsen af 1800-tallet og afsluttet med udgivelsen af livre Gramatica Occitana segon los parlars lengadocians af Louis Alibert i 1935.

Bonnaudienne-standarden 

Bonnaudienne-standarden tager udgangspunkt i den auvergnatiske dialekt. Standarden varetages af Cercle Terre d'Auvergne.

École du Pô-standarden 

École du Pô-standarden er udviklet af den cisalpine dialekt, der tales i de occitanske dale på grænsen mellem Frankrig og Italien. Standarden varetages af École du Pô, der søger at bevare de regionale sprog omkring Piemonte.

Talere 

Antallet af brugere varierer alt efter, hvordan man definerer brugen.
 Ifølge en undersøgelse af bl.a. Étienne Hammel og Philippe Martel er der 583.000 talere.
 Délégation générale à la langue française et aux langues de France mener at tallet ligger omkring 526.000..
 På Etnologs hjemmeside  kan man se tallet 1,94 mio. i Frankrig og 2.048.310 i alt.
 Lingvisten Jean-Marie Klinkenberg mener, at der er mellem 10 og 12 mio. der taler occitansk.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Galloromanske sprog
Sprog i Frankrig
Sprog i Italien
Sprog i Spanien
Friedrich Bessel

Friedrich Wilhelm Bessel (født 22. juli 1784 i Minden i Westfalen, død 17. marts 1846 i Königsberg) var en tysk matematiker og astronom. Han indførte de efter ham opkaldte Besselfunktioner. 

I en alder af 26 år blev han leder af det kongelige observatorium i Königsberg (nu Kaliningrad i Rusland). Han kortlagde bl.a. 50.000 stjerner i himmelrummet. En af hans største bedrifter var afstandsbestemmelsen for stjernen 61-Cygni ved hjælp af parallaksemetoden.

Eksterne henvisninger 

 

Matematikere fra Tyskland
Astronomer fra Tyskland
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Tyskere i 1800-tallet
Fagsprog

Fagsprog (også professiolekt) eller fagudtryk er ord og vendinger der benyttes indenfor et fag eller en branche, og som har en særlig betydning i forbindelse med faget. Nogle af disse ord er meningsløse uden for faget.

Eksempel 
Alle ved hvad et skib er, men i fagsproget skal et skib have et mellemdæk (altså to rum under hinanden), ellers er 'skibet' kun en skude (med kun et dæk) eller en båd (med halvdæk eller bare åben).

Se også 
 Argot
 Musikudtryk
 Skibsterminologi

Kilder
Gustav Ludwig Hertz

Gustav Ludwig Hertz (født 22. juli 1887 i Hamburg, død 30. oktober 1975 i Østberlin) var en tysk fysiker.

Han modtog Nobelprisen i fysik i 1925 sammen med James Franck for deres arbejde med at formulere love om elektroners indvirkning på atomer. Prisen blev først uddelt året efter, da komiteen ikke fandt værdige modtagere i 1925.

Eksperimenterne, der førte til Nobelprisen, bekræftede dele af kvanteteorien og blandt andet Niels Bohrs atommodel. Eftersom Hertz var jøde, blev han tvunget til at nedlægge sit professorat i 1934.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Fysikere fra Tyskland
Nobelprismodtagere i fysik
Nobelprismodtagere fra Tyskland
Personer fra Hamborg
Tyskere i 1900-tallet
Uno Larsson

Uno Larsson (født 13. maj 1942) er en dansk politiker, som har repræsenteret Dansk Folkeparti i Folketinget fra 2001-2005, valgt i Århus Amtskreds. Ud over sine politiske hverv finder Uno Larsson også tid til at optræde både som professionel og amatørmusiker (tromme).

Uno Larsson er søn af smed John Alfred Larsson og hustru Karen Larsson. Han gik på Sundbyvester Skole 1949-1956, blev uddannet som automekaniker, Søborg, 1956-60. Herefter selvstændig 1960-64, repræsentant 1964-68 og selvstændig 1968-71. Uno arbejdede i udlandet 1971-75, og igen som selvstændig 1975-92. Han var på overgangsydelse 1992-97.

Hverv 
Medlem af Randers Byråd 1997-2001. Medlem af Energi Randers' bestyrelse 1997-99 og af Teknisk Udvalg 1999-2001. Medlem af bestyrelsen for Randers Havn 1997-2001 og af Randers Atlet Clubs bestyrelse 1997. Medlem af Amtsbestyrelsen for Dansk Folkeparti fra 1997 og formand i lokalforeningen 1996-98. Medlem af Dansk Folkepartis hovedbestyrelse 1998-99. Partiets folketingskandidat i Randerskredsen fra 1997-2001.

Dagbødesagen 
»Når man færdes i Polen føler man – undskyld udtrykket – at 80 procent af kvinderne er ludere.« udtalte Uno Larsen på et EU-valgmøde i Randers, marts 1998. Uno Larsson blev efterfølgende idømt 10 dagbøder à 200 kroner, for to gange at have udtalt dette på et vælgermøde på Handelsskolen i Randers.

Kilde 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 22. juli 2003.
 Gammelt portrætfoto

Tidligere folketingsmedlemmer fra Dansk Folkeparti
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Personer fra Randers
Medlemmer af Randers Byråd
Personer fra København
Gudrun Laub

Gudrun Laub (født 28. november 1941 i Dronningborg) er en dansk jurist, samt politiker for partiet Venstre.

Laub blev i 1960 matematisk student fra Randers Statsskole og 6 år senere cand.jur. fra Aarhus Universitet. Efter sin embedseksamen påbegyndte hun en karriere inden for anklagemyndigheden. Først som politifuldmægtig i Horsens frem til 1973. Herefter statsadvokatfuldmægtig i Viborg for en 2-årig periode, politiassessor i Skive 1975-80, samt vicepolitimester i Hjørring 1980-86 og i Aalborg 1986-98.

Hun har i flere perioder været medlem af Folketinget. Først som suppleant for for Nordjyllands Amtskreds, hvor hun kom ind i perioden 14.-20. december 1995. Siden blev hun valgt ind i samme kreds ved valget 20. november 2001 og sad der i perioden ud indtil, der igen blev udskrevet valg til afholdelse 8. februar 2005. Og igen som suppleant fra 14. november 2006 – 1. juni 2007.

Sideløbende med sit arbejde som jurist og medlemskabet af Folketinget, har hun deltaget i forskellige former for forenings- og bestyrelsesarbejde. Hun har bl.a. været medlem af bestyrelserne i politifuldmægtigforeningen, Viborg Amts juridiske forening, HVH fonden (helhedsbehandling af voksne hørehæmmede) og Bellini Bøger. Medlem af kommunalbestyrelsen for Hjørring Kommune 1994-2006. Medlem af Sct. Catharinæ menighedsråd 2000-04. Formand for EK Aalborg, Foreningen af Erhvervskvinder. Nuværende tillidshverv: Medlem af menighedsrådet for Vindblæs Sogn og Falslev Sogn fra 2008. Formand for menighedsrådet fra 2012.

Bogudgivelse 
Efter sin afskedigelse som vicepolitimester ved Aalborg Politi i 1998 skrev Gudrun Laub et partsindlæg i bogform om sine oplevelser i perioden før og efter afskedigelsen. Bogen blev i 1999 udgivet af forlaget Gyldendal under navnet På kant med systemet ().

Privat 
Laub er datter af skoleinspektør Alfred Larsen og organist Katrine Larsen. Hun blev 5. august 1963 gift med forfatteren Ole Henrik Laub.

Jurister fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Personer fra Randers
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Venstre
Studenter fra Randers Statsskole
Bjarne Laustsen

Bjarne Laustsen (født 9. december 1953 i Skivum) er Folketingsmedlem for Socialdemokratiet, valgt i Nordjyllands Amtskreds, første gang i perioden 11. november 1992 - 20. september 1994 og igen fra 11. marts 1998.

Baggrund 
Bjarne Laustsen blev født i Skivum i 1953 som søn af Harry Laustsen og Anna Laustsen. Bjarne Laustsen kom til at gå i Skivum Skole fra 1960 til 1967 og var på Østhimmerlands Ungdomsskole i 1969.
Han blev udlært som maskinarbejder fra virksomheden Norden, FLS.
Laustsen var herefter ansat på Hydrema i Støvring fra 1976, valgt som tillidsmand fra 1978-92. 
Fra 1994 og frem til 1998 var han instruktør på Metalskolen Jørlunde.

Laustsen er bosiddende i Støvring.

Politiske karriere 
Lausten var medlem af bestyrelsen for Socialdemokratiet i Støvring fra 1982 og dets formand 1984-1986.
Han var formand for Socialdemokraterne i Metal Aalborg 1985-2001 og kredsformand i Aarskredsen 1986-1988.
Han var medlem af byrådet i Støvring Kommune 1986-1993.

Lausten var Socialdemokraternes folketingskandidat i Aarskredsen 1988-1991 og i Frederikshavnkredsen fra 1997.
Han kom ind i Folketinget den 11. november 1992 som efterfølger til afdøde Arne Jensen og sad der frem til 20. september 1994.
Den 11. marts 1998 kom han igen i Folketinget og har siddet der siden.

Han var formand for Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg i perioden oktober 2000 - november 2001.

Tillidshverv 
Formand for Metal Ungdom i Aalborg. Skolenævnsmedlem på Karensmindeskolen 1978-85. Bestyrelsesmedlem hos Metal Aalborg fra 1985. Gæstelærer ved Skolekontakt i Aalborg 1987-92.

Bjarne Laustsen blev 22. oktober 2013 valgt som Kommitteret for Hjemmeværnet for en fireårig periode.

Eksterne henvisninger 
 . Dato: 22. juli 2003.
 DR's politiske profil for Bjarne Laustsen
 Gammelt portrætfoto

Referencer 

Nuværende folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Folketingsmedlemmer i 2020'erne
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Socialdemokraterne
Personer fra Støvring
Personer i Kraks Blå Bog
1813

Året 1813 startede på en fredag.

Konge i Danmark: Frederik 6. – 1808-1839 

Se også 1813 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Den tyske orden Jernkorset stiftes.
 Starten på Den litterære jødefejde i Danmark mellem antisemitter og deres modstandere

Januar 
 5. januar – Statsbankerot og pengeombytning, som følge af finanskrisen efter Napoleonskrigene
 6. januar – Danmark bliver Napoleons sidste forbundsfælle i Europa. Kong Frederik 6.. svarer på en forespørgsel fra Napoleon, at man stadig står ved sit forbund med Frankrig

Marts 

 16. marts - General og greve af Preussen Hans Yorck von Wartenburg erklærer krig mod Frankrig

Maj 

 2. maj - Napoleon besejrer de preussiske og russiske hære i slaget ved Lützen
 23. maj - Simón Bolívar indtager Mérida som starten på invasionen af Venezuela, og han omtales om "Befrieren" - "El Libertador"

August 

 12. august - Kejserriget Østrig erklærer krig mod Napoleon
 27. august – Napoleon 1. besejrer østrigerne i et slag ved Dresden i Tyskland

Oktober 
18. oktober - de allierede tropper besejrer Napoleons hær i det såkaldte folkeslag ved Leipzig

November 
 6. november – Mexico bliver uafhængigt af Spanien

December 
 6. december – Tidligere statsminister Christian Ditlev Reventlow forlader sine embeder, men beholder dog posten i statsrådet.
 7. december – Slaget ved Bornhøved mellem det danske hjælpekorps' bagtrop i Holsten og et svensk kavalerikorps

Født 
30. januar - William Charles Cotton, engelsk præst, missionær og biavler (død 1879)
 19. marts – Doktor Livingstone, en skotsk læge, missionær og opdagelsesrejsende, død 1873
 5. maj – Filosoffen Søren Kierkegaard, død 1855
 22. maj – Den tyske komponist Richard Wagner, død 1883
 13. juli – Theophilus Hansen, dansk arkitekt, død 1891.
 10. oktober – Operakomponisten Giuseppe Verdi, død 1901.
 29. oktober – Carl Ploug – en dansk digter, redaktør og politiker, død 1894
 9. maj – Hans Peter Prior, en dansk handelsmand og skibsreder, medstifter af DFDS, død 1875

Dødsfald 
 11. august – Henry James Pye, engelsk digter (født 1745)
 21. august – Sophie Magdalene, var prinsesse af Danmark , kronprinsesse og dronning af Sverige. Født 1746
 5. oktober – Tecumseh, en indianerhøvding som kæmpede for at forsvare indianernes land, født ca. 1768

Sport

Musik

Bøger 
 Stolthed og fordom – en roman af den engelske forfatter Jane Austen.

Eksterne henvisninger 

13
1870

Konge i Danmark: Christian 9. 1863-1906 

Se også 1870 (tal)

Begivenheder

Februar 
1. februar – Folketælling i Kongeriget Danmark samt på Grønland og Færøerne

Juli 
 19. juli – Udbruddet af Fransk-tyske krig, varer til 1871

August 

 4. august - Britisk Røde Kors bliver stiftet

September 
 1. september – Preussen vinder en afgørende sejr over Frankrig i Den fransk-preussiske krig ved Sedan
2. september - ved Slaget ved Sedan under Den fransk-preussiske krig lider de franske tropper nederlag og Napoleon 3. tages til fange
4. september - Kejser Napoleon 3. af Frankrig afsættes og Den tredje franske republik udråbes
20. september - Pave Pius IX betegner sig i en tale som "fangen i Vatikanet", efter at italienske tropper er marcheret ind i Rom og har gjort ende på pavens verdslige magt.

Oktober 
 2. oktober - Rom bliver hovedstad i det nydannede Italien
7. oktober -  under Den fransk-preussiske krig undslipper den franske politiker Léon Gambetta den tyske belejring af Paris, da han forlader byen med en varmluftsballon
30. oktober – Partiet Venstre grundlægges

November 
 2. november - Vestre Kirkegård i København bliver indviet.
 2. november – Københavns zoologiske museum i Krystalgade indvies. Det ligger på denne adresse til 1970.

Født 
 8. januar – Miguel Primo de Rivera, spansk diktator (død 1930).
 5. marts – Rosa Luxemburg, polsk-tysk filosof og revolutionær (død 1919).
 22. april – Vladimir Lenin, russisk politiker og forfatter (død 1924).
 29. april – V.H. Meyer, dansk apoteker og grundlægger (død 1942).
 30. april – Franz Lehár, østrigsk komponist (død 1948).
 26. september – Christian 10., dansk konge (død 1947).
 27. november – Chaim Weizmann, kemiker og Israels første præsident (død 1952).

Dødsfald 
 9. juni – Charles Dickens, engelsk forfatter (født 1812).
 9. september - Louise Lehzen, tysk baronesse (født 1784).
 23. september – Prosper Mérimée, fransk forfatter (født 1803).
 12. oktober – Robert E. Lee, amerikansk sydstatsgeneral (født 1807).
 5. december – Alexandre Dumas, den ældre, fransk forfatter (født 1802).

Sport 
 5. marts – Den første uofficielle fodboldlandskamp mellem England og Skotland

Musik 
 Richard Wagner: Valkyrien (uropførelse 26. juni i München)

Bøger 
 Leopold von Sacher-Masoch: Venus i pels
 S.A.E. Hagen og Serine Hagens samling Børnenes Musik med knapt 150 børnesange.

Eksterne henvisninger 

70
1866

Konge i Danmark: Christian 9.  1863-1906

Se også 1866 (tal)

Begivenheder 
 Straffeloven af 1866
 De første partidannelser i den danske Rigsdag

Februar 
 1. februar – Nyhedsbureauet Ritzaus Bureau stiftes af Erik Nicolai Ritzau i København.
 14. februar – Dampskibsselskabet af 1866, i dag Bornholmstrafikken, afholder konstituerende generalforsamling på Rønne Rådhus

Marts 
 28. marts - Hedeselskabet stiftes ved et møde i Aarhus
 31. marts -  Den spanske flåde bomber havnen i Valparaíso, Chile

Juni 
 11. juni - Danmarks første brugsforening oprettes i Thisted
 14. juni – Østrig mobiliserer den tyske forbundshær; den preussisk-østrigske krig begynder

Juli 
 3. juli – Preussen besejrer Østrig i Slaget ved Königgrätz
 20. juli - under den Tredje Italienske Uafhængighedskrig lider den italienske flåde nederlag til Kejserriget Østrigs marine ved Slaget ved Lissa i Adriaterhavet
 28. juli – den reviderede danske grundlov underskrives (gælder til 1915)

August 
18. august - Det Nordtyske Forbund blev dannet
 23. august – Preussisk-østrigsk fred i Prag, Østrig udtræder af det Tyske Forbund og afstår Holsten til Preussen

September 

 22. september - Prinsesse Dagmar forlader Danmark for at blive gift med den russiske tronfølger Alexander III
22. september - Danmarks første roklub, Kvik stiftes i København.

November 
1. november – Dampskibsselskabet af 1866 modtager sit første skib til ruten Rønne- København, bygget på B&W.

Født 
 1. april – Ferruccio Busoni, italiensk-tysk komponist og pianist.
 6. maj – Jóannes Patursson, færøsk bonde, politiker og forfatter.
 3. juli – Albert Gottschalk, dansk maler
 31. august – Georg Jensen, dansk designer
 6. oktober – Nina Bang, Danmarks første kvindelige minister
 10. september – Jeppe Aakjær, dansk digter (død 22. april 1930)
 6. november – Johannes Jørgensen, dansk digter (død 1956).
 8. november – Charles Wilken, dansk skuespiller (død 1956).
 12. november – Sun Yat-sen, kinesisk statsmand.

Dødsfald 
 14. november – Mikael 1. af Portugal, konge af Portugal.
 30. december - Johan Jørgensen Jomtou, dansk litterat (født 1791).

Sport 
 22. september – Roforeningen KVIK, første danske roklub bliver stiftet.

Musik

Litteratur 
 Forbrydelse og straf – roman af Fjodor Mikhajlovitj Dostojevskij

Eksterne henvisninger 

66
1863

Konge i Danmark: Frederik 7.  1848-1863, Christian 9. 1863-1906

Se også 1863 (tal)

Begivenheder

Januar 
1. januar – Nordstaternes ophævelse af slaveriet i USA træder officielt i kraft.
 10. januar – Første afdeling af Londons Undergrundsbane åbnes af premierminister William Gladstone. Første rute går fra Paddington til Farringdon Street med syv stop undervejs. Togene kører med 15 minutters interval
 31. januar - Christen Berg, Venstreleder, bliver valgt til Folketinget i Koldingkredsen

Marts 

 1. marts - i USA ophæves slaveriet
 10. marts - Edvard 7. ægter prinsesse Alexandra af Danmark

Maj 
 2. maj – Slaget ved Chancellorsville (amerikanske borgerkrig) ender med sejr til Sydstaterne

Juni 
 20. juni – West Virginia bliver optaget som USA's 35. stat

Juli 
 1. juli – 3. juli – Slaget ved Gettysburg i den amerikanske borgerkrig ender med nordstaternes sejr.
 4. juli – Fæstningen Vicksburg kapitulerer til nordstatstropper
11. juli - i New Zealand invaderer britiske styrker Waikato

September 
 18. september – 20. september Slaget ved Chickamauga (amerikanske borgerkrig) ender med sydstatssejr

Oktober 

 15. oktober - Sydstaternes ubåd H.L. Hunley synker og alle ombordværende, herunder opfinderen, omkommer. Ubåden bjærges og gennemfører året efter den første ubådssænkning af et krigsskib

 22. oktober – København får sin første hestesporvogn på ruten fra Frihedsstøtten – Frederiksberg Runddel
26. oktober - Internationalt Røde Kors stiftes af Henri Dunant
 29. oktober – Seksten lande opretter på en konference i Geneve Internationalt Røde Kors

November 
 13. november - Novemberforfatningen gennemføres af regeringen Hall. Det er en fællesforfatning, der omfatter Danmark og Slesvig, men ikke Holsten. Forfatningen er i modstrid med de dansk-tyske aftaler af 1851-52. Den træder i kraft 1. januar 1864 og fører til udbrudet af den 2. Slesvigske Krig
16. november - Prins Christian - den første af den glücksburgske slægt - bestiger den danske trone under navnet Christian 9
18. november – Christian 9. underskriver Novemberforfatningen, der knytter Slesvig til Danmark
19. november - Præsident Abraham Lincoln giver sin berømte Gettysburg tale ved indvielsen af nationalkirkegården i Gettysburg
 25. november – Nordstaterne sejrer i slaget ved Chattanooga

December 

 8. december - englænderen Tom King slår amerikaneren John Heenan og bliver verdens første sværvægtsmester i boksning

31. december – den danske regering Hall afløses af Regeringen Monrad

Født 
 1. januar – Pierre de Coubertin, fader til de moderne olympiske lege (død 1937).
 17. januar – David Lloyd George, britisk statsmand.
 25. juni – Frederik Jensen, dansk film- og revyskuespiller. (Død 1934).
 26. juni - Sigrid Wolf-Schøller, en norsk - dansk operasanger (død 1927).
 5. juli – A. C. Illum, dansk grundlægger. (død 1938).
 7. september – J.F. Willumsen, dansk maler. (Død 1958).
 12. december – Edvard Munch, norsk maler. (død 1944).

Dødsfald 
 15. november – Frederik den 7., dansk konge. (født 1808).

Sport 
26. oktober - Fodbold som sport fødes på Freemason's Tavern i London.

Musik

Bøger

Eksterne henvisninger 

63
1852

Konge i Danmark: Frederik 7.  1848-1863

Se også 1852 (tal)

Begivenheder 
 6. januar – 1800 tønder land uden for Københavns volde bliver frigivet til bebyggelse. Opførelsen af brokvartererne starter.
 27. januar – C.A. Bluhme dansk regeringschef.
 8. maj – den anden London-protokol underskrives – Protokollen fastslog, at det danske monarki bestod af Kongeriget Danmark med hertugdømmerne Slesvig, Holsten og Lauenburg, og at prins Christian af Glyksborg skulle arve den danske trone
4. november - medlemmer af pressen får for første gang adgang til Underhuset
 2. december – Frankrig bliver atter kejserdømme med Napoleon 3. som hersker

Født 
 1. marts – Martin Borch, dansk arkitekt (død 1937)
 25. juli – Antoni Gaudí, spansk arkitekt
 7. august – Andreas Clemmensen, dansk arkitekt (død 1928).
 10. september – H.N. Andersen, dansk etatsråd og ØK's stifter (død 1937).
 12. september – H.H. Asquith, britisk premierminister og jarl (død 1928)
 21. november – Francisco Tárrega, spansk guitarist
 15. december – Henri Becquerel, fransk fysiker (død 1908)
 28. december – Kristian Erslev, dansk historiker (død 1930)

Dødsfald 
 6. januar – Louis Braille – fransk opfinder af blindeskriften. 43 år.
 21. marts – Dronning Marie Sophie Frederikke, dansk dronning (født 1767)
 16. april - Paul af Württemberg (født 1785)
 4. august - Alfred d'Orsay, fransk amatørkunstner og dandy (født 1801).
 27. november – Augusta Ada Lovelace – computerpioner. 36 år.

Sport

Musik

Litteratur 
 Tante Cousine – Madam Mangor

Eksterne henvisninger 

52
1791

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1791 (tal)

Begivenheder 
 4. marts – Vermont bliver optaget som USA's 14. stat
 3. maj - Forfatningen af 3. maj 1791 proklameres i Sejm i Den polsk-litauiske realunion som den første moderne forfatning i Europa
 5. juli - den første britiske ambassadør i USA udpeges
4. december - The Observer, Englands ældste søndagsavis, udkommer for første gang

Født 
 24. januar – Peter Hiort Lorenzen, dansk/slesvigsk politiker, (død 1845)
 7. marts - Johan Jørgensen Jomtou, dansk litterat (død 1866).
 16. november – General Olaf Rye (død 1849).
 14. december – Johan Ludvig Heiberg, dansk digter (død 1860).
 17. december – Birgitte Elisabeth Andersen, dansk skuespillerinde (død 1875).

Dødsfald 
 5. december – Wolfgang Amadeus Mozart, østrigsk komponist (født 1756).

Musik 

 30. september -  Mozarts opera Tryllefløjten uropføres i Wien, to måneder før Mozarts død

Litteratur 
 Erklæring om kvindens og medborgerindens rettigheder (fransk: Déclaration des droits de la femme et de la citoyenne) skrevet af Marie Gouze under pseudonymet Olympe de Gouges.
 "Balles Lærebog" af Nicolai Edinger Balle

Eksterne henvisninger 

91
Paradigmeskift

Et paradigmeskift er et skift i tænkemåde eller et skift fra et paradigme til et andet. Begrebet blev introduceret af filosoffen Thomas Kuhn i det videnskabelige værk The Structure of Scientific Revolutions fra 1962.

Kuhns epistemologiske teori var, at der inden for en videnskab findes et dominerende paradigme i en tidsperiode. Den udfordres af nye paradigmer, hvis der findes nye videnskabelig paradigmer, som er bedre til at finde og løse videnskabelige problemer. De konkurrerende paradigmer kan eksistere samtidig over en tidsperiode, men når balancen skifter fra overvejende at have flest, der støtter det oprindelige paradigme, til at være flest, der støtter det nye paradigme, sker en videnskabelig revolution: et paradigmeskift.

Eksempler 

 Overgangen fra det geocentriske verdensbillede til det heliocentriske.
 Fra Isaac Newtons fysik til relativitetsteorien. Der gik mange år før relativitetsteorien blev anerkendt.
 Alfred Wegeners teori om kontinentaldriften blev først anerkendt efter mange år.
 Samfundsparadigmeskift fra landbrugssamfund til Industrisamfund. 
Fra Industrisamfund til Innovationssamfund.

Referencer 

Erkendelsesteori
Aase D. Madsen

Aase Dorthea Madsen (25. juli 1936-20. december 2017) var en dansk politiker som repræsenterede Dansk Folkeparti i Folketinget fra 1998 og frem til folketingsvalget i 2005. Hun gjorde sig særligt bemærket i en diskussion om biblioteker i Danmark, hvor hun kom til at lave en fejlagtig sammenregning af procenter.

Biografi fra Folketingets hjemmeside 
Madsen, Aase Dorthea, MF.

Dansk Folkeparti – Folketingsmedlem for Københavns Amtskreds fra 11. marts 1998.

Født 25. juli 1936 i København, datter af DSB-kontrollør Laurits Jensen og Martha Jensen.

Mellemskoleeksamen 1952. Statskontrolleret prøve i handelslære 1958 fra Købmandsskolen i København.

Brødrene Dahl A/S, regnskab 1953-56. Revisions- og Forvaltningsinstituttet, revision 1956-62. Wienberg-Hansen, prokurist 1962-64. Revisionsfirmaet H.C. Steen Hansen, revision (vikar) 1978-82.

Kommunalbestyrelsesmedlem Gentofte Kommune 1986-90. Taksationskommissionen, Københavns Amt, 1994-97. Repræsentantskabet for Kommunedata 1990-94 og for DONG fra 2001.

Medlem af DR's bestyrelse 1987-89 og 1991-95.

Partiets kandidat i Gladsaxekredsen 1997-2000 og i Hvidovrekredsen fra 2000.

Kilder 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 23. juli 2003.

Eksterne henvisninger 
 

Tidligere folketingsmedlemmer fra Dansk Folkeparti
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Medlemmer af Gentofte Kommunalbestyrelse
Freddie H. Madsen

Freddie Holmgaard Madsen (født 28. september 1943 i Skive) er en dansk politiker, som repræsenterede Dansk Folkeparti i Folketinget i 2001 - 2005. 

Sammen med sønnen Kim Madsen stiftede han partiet Liberalt Folkeparti i februar 2014. Far og søn repræsenterede dette parti i Esbjerg byråd fra stiftelsen i 2014 til udgangen af valgperioden i 2017.

Biografi fra Folketingets hjemmeside 
Madsen, Freddie Holmgaard, assurandør.
Dansk Folkeparti – Folketingsmedlem for Ribe Amtskreds fra 20. nov. 2001
Født 28. sep. 1943 i Skive.
Folkeskolen.
Partiets kandidat i Esbjergkredsen fra 1995.

Kilder 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 23. juli 2003
 Gammelt portrætfoto 

Tidligere folketingsmedlemmer fra Dansk Folkeparti
Personer fra Skive
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Assurandører fra Danmark
Jens Hald Madsen

Jens Hald Madsen (født 16. marts 1968) er markeds- og civiløkonom, tidligere borgmester og folketingsmedlem, valgt for Venstre i Roskilde Amtskreds fra 21. september 1994 til 13. november 2007. Han er også medlem af bestyrelsen for Global Panel Foundation.

Søn af gartneriejer Helge Madsen og medhjælpende hustru Evy Madsen. 

Afsluttende eksamen fra folkeskolen i Sengeløse 1984. Matematisk-samfundsfaglig student fra Høje-Taastrup Gymnasium 1987. Højere Handelseksamen, Roskilde, 1988. Finansiel uddannelse hos Kreditforeningen Danmark 1988-90. Uddannet markedsøkonom Næstved Handelsskole, 1990-92 og civiløkonom med speciale i udenrigshandel, Niels Brock, 1992-94.

Projektmedarbejder ved miljøprojekt i det tidligere Østtyskland, 1992-93. Instruktør i Schilling Data 1993-93. Finansiel medarbejder i Nykredit.

Medlem af Roskilde Kommunalbestyrelse 1993-2001. Medlem af Fritids- og Kulturudvalget 1997-2001 og af Erhvervsudviklingsrådet 1997-2001. Formand for LOF i Roskilde 1993-2001. Medlem af Lejre Kommunes kommunalbestyrelse og borgmester fra 2002. Medlem af Roskildeegnens Erhvervsudviklingsråd fra 2002.

Medlem af Folketingets Boligudvalg 1994-2001. Boligpolitiske ordfører 1995-98, udenrigspolitiske ordfører fra 1998, medlem af Dansk Udenrigspolitiske Instituts repræsentantskab 1998-2001 og næstformand i Folketingets gruppe i Interparlamentarisk union fra 1998. Medlem af Forsvarsudvalget og Udenrigsudvalget fra 1998. Medlem af Udenrigpolitisk Nævn fra 1998, formand fra 2001. EU-observatør i bl.a. Makedonien, Mozambique og Uganda.

Partiets kandidat i Lejrekredsen fra 1992 og i Gentoftekredsen fra 29. januar 2007. 

Han opnåede ikke genvalg til Folketinget ved valget i 2007. 

Jens Hald Madsen blev i 2013 opstillet som folketingskandidat i Holbækkredsen.

Referencer

Ekstern kilde/henvisning 
 . Dato: 23. juli 2003.
 Altinget.dk Dato: 28. december 2013

Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Borgmestre fra Venstre
Personer i Kraks Blå Bog
Lissa Mathiasen

Lissa Merethe Mathiasen (født 8. august 1948 i Gadstrup) er en tidligere dansk politiker fra Socialdemokratiet.

Hun er faglært ekspedient (skotøj).

Socialdemokratiet – Midlertidigt medlem for Vejle Amtskreds 6. okt.-7. nov. 1977 og 14. marts-20. marts 1978. Folketingsmedlem 4. april 1978-22. okt. 1979, for Århus Amtskreds 23. okt. 1979-12. dec. 1990 og for Vejle Amtskreds fra 12. dec. 1990.

Født 8. aug. 1948 i Gadstrup, datter af Johannes Olsen og Tove Olsen.

Folkeskolen. Handelsuddannet 1963-67. Engelsholm Højskole 1971-73.

Kontorsekretær. Højskolesekretær. Faglærer i kreative fag 1973-78.

Medlem af DSU's hovedbestyrelse 1969-74. Formand for DSU Vejle Amt 1970-74. Kasserer i Randbøl Socialdemokratiske Forening 1975-77.

Medlem af Landsskatteretten fra 1989. Formand for Erhvervsudvalget 1994-98, næstformand fra 1998. Formand for Retsudvalget fra 1998. Boligordfører fra 2001.

Partiets kandidat i Givekredsen fra 1973 og i Århus Sydkredsen fra 1979. Siden valget i 1990 partiets kandidat i Koldingkredsen.

Kilder:

 . Dato: 23. juli 2003.
 Officiel hjemmeside 

Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Medlemmer af Rigsretten