alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Monark (sommerfugl)

Monark (Danaus plexippus) er en sommerfugl i takvingefamilien. Sommerfuglen er hjemmehørende i USA og Mexico, og den er kendt for at vandre langt. Disse vandringer kan føre den så langt som til New Zealand, Australien og Europa. I Europa har den nu slået sig ned i Spanien, de Kanariske øer (del af Spanien) og Portugal. Den ses meget sjældent i Danmark. Man har alene fundet nogle vingestumper i Thy i 1978 og et formentlig indslæbt eksemplar i 1987 i Hvalsø, Sjælland. 

Arten blev videnskabeligt beskrevet af Carl von Linné i 1758.

Udseende 
Monarkens forvingelængde (fra rod til spids) er 37-50 millimeter. Den kan nemt kendes på de kraftige farver og tydelige mønstre. Kun den noget mindre Danaus chrysippus, der lever på de Kanariske øer minder lidt om monarken. Monarkens måde at bevæge sig på adskiller sig også tydeligt fra de andre danske sommerfugle. Monarken flyver med langsomme vingeslag og får derved en glidende flugt, i modsætning til de hjemlige arters mere flagrende flugt.

Larve 
Monarkens larve anvender silkeplanter som foderplante. Fra værtsplanten optager larven en gift, hvilket den signalerer med sine kraftige farver. På den måde undgår sommerfuglen at blive spist. Det er dog kun nogle individer der optager nok gift til at være uspiselige, men da alle individer signalerer fare er det noget af en chance at tage for et rovdyr med monarker på menuen. Monarken har adskillige generationer i løbet af et år. Den tåler ikke frost, men kan migrere over meget lange afstande – over 3000 km.

Trusler 
Monarken er stadig stærkt udbredt i USA og Mexico, men der foregår en ivrig debat omkring, hvilke følger dyrkningen af den gensplejsede Bt-majs har for sommerfuglen.

Foderplanter 
Asclepias-planter (dyrkede eller indslæbte) eller andre slægter af Svalerodfamilien.

Galleri

Kilder/henvisninger 
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 bionetonline.org 
 Paul E.S. Whalley: Dagsommerfugle
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 115-117.

Takvingefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Iris (sommerfugl)

Iris (Apatura iris) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den er udbredt i Mellemeuropa fra Frankrig i vest til Rusland i øst. Iris findes desuden hele vejen gennem den tempererede del af Asien til Japan. Sommerfuglen flyver i Danmark i juli og august i frodige løvskove og moser, hvor værtsplanten seljepil er almindelig. Navnet iris skyldes det iriserende farveskær på hannens vinger, når lyset falder i en bestemt vinkel.

Arten blev for første gang videnskabeligt beskrevet af Carl von Linné i 1758.

Iris i Danmark 
Det er en af de flotteste sommerfugle, man kan møde i Danmark. Den er langt fra almindelig, da Danmark ligger på grænsen for dens udbredelse mod nord, men man kan undertiden møde den i skove med forekomst af seljepil og gamle ege. Specielt kan man lokke den til i perioden 20 juli til 15. august med en sur sok, eller lidt gammel ost – irisen tiltrækkes af alskens ulækre og stinkende sager.

Udseende 

Hannen hos irisen er let genkendelig på sit flotte blå skær, der kun ses i bestemte vinkler. Irisen har et vingefang omkring 58–72 mm og er 40–50 mm lang. Den er dermed en af de største dagsommerfugle i Danmark. Hunnen er mørkebrun på undersiden med brede hvide bånd. Hannen har også de hvide tegninger, men har herudover to røde ringe på bagvingerne som udgør øjepletter. Bagsiden af vingerne hos begge køn er smykket med tegninger i rødt, sort, hvidt og gråt. Der findes en tydelig øjeplet på forvingerne.

Livscyklus 

Æggene bliver lagt på oversiden af seljepilens blade. 14 dage senere kommer larven frem. Larven gennemgår flere hudskifter inden vinteren. I foråret vågner larven igen og æder videre til engang i juni, hvor den forpupper sig. 2-3 uger senere kommer den voksne iris frem fra puppen. Da sommerfuglen er så nært knyttet til en enkelt planteart, seljepil, er den temmelig sårbar. Har man opdaget iriser i en skov, er det derfor en god ide at skåne seljepilene der.

Foderplanter 
Seljepil, eg og undtagelsesvis bævreasp.

Galleri

Kilder/henvisninger 

 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle, København 1996, side 118-122.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika.
 Lyneborg, Sommerfugle i farver, København 1974.

Takvingefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Poppelsommerfugl

Poppelsommerfuglen (Limenitis populi) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den er temmelig sjælden i Vesteuropa, mens den i Central- og Østeuropa har større bestande. Den er desuden udbredt østpå gennem Asien til Japan. Poppelsommerfuglen er som irisen tæt knyttet til en enkelt planteart – nemlig bævreasp.

Forekomst i Danmark 
Arten er ikke set i Danmark siden 1961 og må nok betragtes som uddød her i landet. Til gengæld findes den så tæt på som i Sverige. Da sommerfuglen fandtes kunne man træffe den i Roden skov på Lolland i perioden 25. juni – 29. juli.

Udseende 
Hannen ligner en hun af arten iris, på grund af den mørkebrune overside, men hannen kan kendes på, at bagvingerne ingen øjepletter har. Derimod har bagvingerne orange kanter. Hunnen af poppelsommerfuglen har brede hvide bånd på bagvingerne. Undersiden af vingerne har et metalskinnende blå-grønt skær. Poppelsommerfuglen er omtrent lige så stor som irisen og har dermed et vingefang omkring 58–72 mm.

Livscyklus 

Ægget lægges på bævreasp, eller i sjældne tilfælde på andre poppelarter. Efter en uge klækkes det og larven kommer frem. I september forbereder larven sig til overvintring. Når træerne springer ud året efter kommer larven atter frem. I juni forpuppes den og ca. 3 uger senere, i slutningen af juli, kommer den voksne sommerfugl frem.

Foderplanter 
Bævreasp.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle, København 1996, side 123-125.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Poppelsommerfugl på lepidoptera.dk

Takvingefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Hvid admiral

Hvid admiral (Limenitis camilla) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den voksne sommerfugl ses ofte i skovlysninger, gerne med frodig underskov med bevoksninger af blomstrende brombær. Den hvide admiral kan i Danmark træffes fra starten af juli til lidt ind i august. Perioden påvirkes dog meget af vejret. I varme forår ses sommerfuglen tidligere, kølige somre forlænger flyvetiden længere ind i august. Hyppigheden af den hvide admiral afhænger meget af temperaturen i forsommeren.

Forekomst i Danmark og Norden 
Arten er temmelig sjælden i Danmark. Danmark ligger på sommerfuglens nordgrænse. I øjeblikket findes den så vidt vides ikke i de andre nordiske lande (per 1996). I Danmark er den specielt udbredt på Bornholm, i Nordsjælland og på Lolland-Falster, mens Jylland og Fyn ikke har huset den siden 1986.

Udseende 
Den hvide admiral har sort overside, med et tydeligt hvidt bånd der løber over både for- og bagvinger. Ses sommerfuglen fra oversiden, kan den forveksles med hanner af iris og store eksemplarer af nældesommerfugl. Den hvide admirals underside er dog helt unik. Her findes tegninger i rustrødt, perlemor og blågrå.

Hunnen er en anelse større end hannen, dens vingefang er omkring 55 mm.

Livscyklus 
1-2 uger efter ægget er lagt klækkes det og larven kommer frem. Ved slutningen af sommeren i august-september spinder den sig et skjul af blade og overvintrer deri. Når værtsplanten, som ægget er lagt på, vågner næste forår vågner larven også og æder løs. I begyndelsen af juni er den udvokset og forpupper sig. Puppen af den hvide admiral er særligt smuk. Den er grøn med sølvfarvede pletter og horn.

Foderplanter 
Almindelig Gedeblad (også kaldet Kaprifolie), Dunet Gedeblad og Snebær.

Galleri

Kilder og henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 126-129.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Hvid admiral på lepidoptera.dk

Takvingefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Kirsebærtakvinge

Kirsebærtakvingen (Nymphalis polychloros) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den er vidt udbredt i Syd- og Mellemeuropa, Nordafrika og gennem Lilleasien og Rusland mod øst til Himalaya. Man kan især møde kirsebærtakvingen i juli og august i skove og krat med små lysninger, hvor værtsplanterne elm, pil, bævreasp og fuglekirsebær findes. Sommerfuglen kan ses indtil 1.500 meter over havets overflade.

Forekomst i Danmark 
I dag er arten sjælden i Danmark, mens der omkring 1940 var så mange, at de sås som skadedyr i villahaver omkring København. Siden 1987 fandtes sommerfuglen kun på Bornholm, hvorfra den dog også forsvandt i 1990'erne. Måske hænger dens forsvinden sammen med, at Danmark ligger på nordgrænsen af dens udbredelseområde samt den udbredte elmesyge og brugen af sprøjtemidler i frugthaver.

Udseende 
Kirsebærtakvingen er en forholdsvis stor sommerfugl med et vingefang omkring 56-68 mm. Den ligner i første omgang nældens takvinge, men kan kendes på de fire sorte pletter på forvingen, og på at den mangler de blå pletter langs kanten af forvingen. Herudover er kirsebærtakvingen noget større end nældens takvinge. Sværere er det at kende den fra de sjældne sommerfugle, det hvide L og østlig takvinge. Det hvide L har en snehvid plet ved forvingekanten, mens den østlige takvinge er uhyre svær at skelne i naturen. Kun farven på benene er et sikkert tegn, der adskiller de to arter. Kirsebærtakvingen har sorte hår på benene, mens østlig takvinge har gule hår.

Livscyklus 
Efter 2-3 uger klækkes ægget omkring maj, når træer og buske får friske blade. Efter en måned er larven udvokset og forpupper sig. Larven er sort med fine, hvide prikker. Den har orange ryg- og sidelinjer samt talrige orangebrune torne. Larverne lever sammen i et fælles spind. Efter 2-3 uger klækkes puppen og den voksne sommerfugl kommer frem. Puppen er en brun hængepuppe, som er fæstnet til foderplanten. Kirsebærtakvingen har kun en enkelt generation årligt, det er den voksne sommerfugl, der overvintrer – gerne i hule træer eller i brændestabler.

Foderplanter 
Elm, bævreasp, pil, fuglekirsebær, pære, æble og andre løvtræer.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 130-132.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Roland Gertsmeier: Hvilken sommerfugl er det, 1988.
 Kirsebærtakvinge på lepidoptera.dk

Takvingefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Det hvide L

Det hvide L (Nymphalis vaualbum) er en sommerfugl i takvingefamilien. I Europa lever den i det østlige Polen, Slovakiet, Ungarn og Rumænien. Den findes desuden videre østpå gennem de tempererede dele af Asien til Japan samt i Nordamerika. Den er kun fundet fire gange i Danmark tilbage i 1901. I Østeuropa kan sommerfuglen træffes fra juli til september.

Udseende 
Det hvide L kan kendes på den hvide plet ved forvingespidsen, de sorte pletter og de takkede vinger. Midt på bagvingeunderkanten ses et hvidt mærke, der ligner et L eller et V.

Livscyklus 
Æggene klækkes efter et par uger. Puppen ligner kirsebærtakvingens med sølvpletter på ryggen. Der er kun en enkelt generation pr. år.

Foderplanter 
Bævre-asp, pil eller elm.

Galleri

Kilder/Henvisninger 
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle København 1996, side 135
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika 
Det hvide L  på lepidoptera.dk
Takvingefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Sørgekåbe (sommerfugl)

Sørgekåben (Nymphalis antiopa) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den kan primært ses i fugtige, lyse skove og enge, hvor dens foderplanter pil og birk er udbredte. Den kan leve i op til 2.000 meters højde. Sørgekåben er en af de sommerfugle, som ikke suger nektar fra blomster, men derimod får sin næring fra moden frugt og træsaft.

Udbredelse 
I Danmark er arten som regel en sjælden sommergæst, men nogle år optræder den i stort tal, som f.eks. den 26. august 1983 på Bornholm, hvor der på et lille område fandtes op mod 50.000 individer. Om de var indvandret eller om de alle var opvokset på stedet vides ikke.

I Sverige og Finland er sørgekåben almindelig, men i Norge, Danmark og England er den kun sjældent på visit. Længere sydpå i Europa er den ret almindelig. Den findes desuden overalt i den tempererede zone i Asien og Nordamerika.

Udseende 
Sørgekåben kan ikke forveksles med nogen andre sommerfugle i verden. Den mørke sortviolette farve på forsiden af vingerne, brudt af en meget tydelig gul (eller hos ældre eksemplarer hvid) bort langs vingekanterne gør sørgekåben helt unik. Langs borten er en række blå pletter. Vingefanget er 62–77 mm.

Livscyklus 
Æggene klækkes efter 2-3 uger. Efter 6 – 7 uger som larve forpuppes den. Larven er sort med fine, hvide pletter og rustrøde rygpletter. Den har endvidere lange grenede torne på begger sider af hvert led. Larverne lever sammen i et fælles spind. Puppen klækkes igen efter 2-3 uger. Puppen er en brungrå hængepuppe, som er fæstnet til foderplanten. De voksne sommerfugle overvintrer og bliver først kønsmodne næste forår. Der er derfor kun en enkelt generation af sørgekåber pr. år. Den voksne sommerfugl ses derfor i to perioder hver sommer: fra april – maj og fra juli til september.

Foderplanter 
Seljepil, birk, elm og bævreasp.

Galleri

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle, København 1996, side 136-139.
 Peter Friis Møller, Politikens naturguide. Danmarks insekter, København 1999, side 97.
 Roland Gertsmeier: Hvilken sommerfugl er det, 1988.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika.
 Sørgekåbe på lepidoptera.dk

Takvingefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Nældesommerfugl

Nældesommerfuglen (Araschnia levana) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den er vidt udbredt i Mellem- og Sydeuropa samt østpå gennem hele den tempererede del af Asien til Japan. I Danmark er den indvandret indenfor de sidste cirka 100 år, og kan nu træffes over næsten hele landet. Nældesommerfuglen er temmelig usædvanlig, da forårs- og sommergenerationen ikke ligner hinanden. Arten er, som navnet antyder, knyttet til planten Stor Nælde, og opholder sig gerne i områder, hvor denne plante forekommer, dvs. i frodige skovlysninger, langs veje, kanaler og grøfter, moser og tilgroede enge. Nældesommerfuglen er ikke territorial som de andre takvinger.

Udseende 
Nældesommerfuglen er den mindste danske dagsommerfugl af takvingefamilien. Vingefanget er på 31–42 mm. Hunnen er større end hannen og har rundere vinger. Arten hedder på både svensk, tysk og engelsk "landkort-sommerfugl". Det skyldes en meget karakteristisk tegning i beige, chokoladebrun og blå på undersiden af vingerne, der kan ligne lidt et landkort med stier, veje og forskellige landområder.

På afstand ligner forårsvarianten en perlemorsommerfugl, mens sommervarianten ligner den hvide admiral lidt. Forskellen i udseendet mellem de to generationer afhænger af om larven har været i dvale.

Livscyklus 
Æggene bliver hægtet på planten Stor Nælde, som guirlander, der ligner plantens blomsterklaser. Efter 5-6 dage klækker æggene og larverne kommer frem. Larven er udvokset efter 3-4 uger, hvorefter den forpupper sig. Pupper af første generation klækkes efter ca. 2 uger og bliver til den voksne sommervariant, 4mens pupper af anden generation normalt overvintrer og bliver til den voksne forårsvariant næste år.

Forårsgenerationens flyvetid starter normalt midt i maj. Midt i juli er de næsten væk igen, men herfra flyver sommergenerationen i stedet helt hen til omkring midt i august. I ekstra varme somre findes en ekstra sommergeneration, det skete f.eks. i 1992.

Foderplanter 
Stor Nælde, mælkebøtte, Ager-Tidsel og Hjortetrøst.

Galleri

Eksterne kilder og henvisninger 

 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle, København 1996, side 161-163
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika.
 Nældesommerfugl på lepidoptera.dk

Takvingefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Kejserkåbe (sommerfugl)

Kejserkåben (Argynnis paphia) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den changerer i grønt, hvidt og violet. Kejserkåben ses fra omkring 1. juli og indtil omkring 1. september. Sommerfuglen holder til i skovlysninger og skovbryn. I gamle dage var den knyttet til stævningsskove, men i dag lever den også i gamle skove, der får lov til at passe sig selv. Den er gået meget tilbage i Danmark, men er vidt udbredt i Mellem- og Sydeuropa og videre østpå gennem Asien til Japan.

Forekomst i Danmark 
Kejserkåben er på kraftig tilbagegang i Danmark, muligvis på grund af mangel på lysåbne varierede skove. Indtil omkring 1990 var sommerfuglen talrig i f.eks. Nordjylland ved Rold skov og Lille Vildmose, men efter 1990 er den kun kendt i få eksemplarer f.eks. fra Rebild, og uden for Nordjylland i skovene omkring Vejle fjord, Gudbjerg skov på Fyn og Gribskov i Nordsjælland. I Midt- og Sydsjælland, Lolland, Falster, Møn og Bornholm findes dog stadig talrige bestande.

Kejserkåben står på den danske rødliste, som ikke truet.

Udseende 
Vingeundersiderne changerer som nævnt i grønt, hvidt og violet. På oversiden af vingerne har sommerfuglen en varm orange farve med sorte og mørkebrune pletter. Hannen har fire striber af mørke duftskæl på forvingerne – hunnerne mangler disse duftskæl og kan forveksles med markperlemorsommerfuglen. Kejserkåben er dog ret stor med et vingefang omkring 54–70 mm.

Livscyklus 
Der er en generation årligt. Æggene lægges på et træ eller en træstub i umiddelbar nærhed af violplanter. Efter ca. 2 uger klækkes ægget. Kort tid herefter sætter larven sig til overvintring og vågner først det næste forår. Der æder den af violplanterne til den forpuppes midt i juni. Efter 2-4 uger klækkes puppen og den voksne sommerfugl kommer frem.

Foderplanter 
De voksne suger nektar hos fx brombær og kærtidsler. Larverne lever på flere forskellige violarter – f.eks. hundeviol, kratviol, skovviol og martsviol.

Galleri

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 164-167.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Kejserkåbe  på lepidoptera.dk

Perlemorsommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Moseperlemorsommerfugl

Moseperlemorsommerfugl (Boloria aquilonaris) er en sommerfugl i takvingefamilien. I Europa er den vidt udbredt i Norden, i moser helt til Nordkap. Sydpå findes den blandt andet i Alperne, mens den østpå findes overalt i den nordlige tempererede del af Asien. I Danmark er moseperlemorsommerfugl især udbredt i Jylland og er landets mindste perlemorsommerfugl med et vingefang på 30-37 millimeter. Larven lever af bladene på planten tranebær, der vokser i højmoser og andre næringsfattige kær.

Udseende

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle. Gyldendal 1996. .
 Moseperlemorsommerfugl  på lepidoptera.dk

Galleri 

Perlemorsommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Neil Armstrong

Neil Alden Armstrong (født 5. august 1930 - død 25. august 2012) var den amerikanske astronaut, som blev det første menneske, der betrådte Månen, hvilket skete den 21. juli 1969 (Apollo 11).

Armstrong blev født i Wapakoneta, Ohio og gjorde tjeneste i Koreakrigen som jagerpilot fra hangarskibet USS Essex. Han fløj 78 kampmissioner i Grumman F9F Panther, og måtte en enkelt gang redde sig med katapultsædet. 
Neil Armstrong gik på University of Purdue, der ligger i West Lafayette, Indiana. Han blev herefter civil testpilot for NASA og fløj raketflyet X-15. Armstrong blev udvalgt til astronaut i 1962.

Han var kaptajn på Gemini 8 i  marts 1966, hvor den første sammenkobling mellem to rumfartøjer lykkedes. Imidlertid fik en kortslutning Gemini 8 til at snurre rundt, og kun ved en snarrådig indsats fik Armstrong reddet Gemini 8. I 1968 var han kaptajn for reservebesætningen til Apollo 8, og året efter i 1969 fungerede han som kaptajn på Apollo 11 under den første månelanding. På denne rejse mod Månens overflade den 20. juli 1969 måtte Armstrong overtage styringen af månelandingsfartøjet Ørnen for at undgå en landing i et klippefyldt område. Hans første ord fra Månen var: "Houston, her er Stilhedens Base. Ørnen er landet". Kl. 03.56.20 den 21. juli 1969 trådte Armstrong ned på Månens overflade og kunne udtale de siden så berømte ord:
That's one small step for [a] man, one giant leap for mankind. 
"Det er et lille skridt for mennesket, et kæmpeskridt for menneskeheden."

Efter månelandingen forlod han NASA og blev professor i ingeniørvidenskab på universitetet i Cincinnati. Han blev af præsident Ronald Reagan udpeget til medlem (næstformand) i Rogers-kommissionen, der skulle undersøge ulykken med rumfærgen Challenger.

Neil Armstrong var gift med Janet Shearon (g. 1956–1994) og fik tre børn (Mark, Eric og Karen). Han levede sine sidste år i Cincinnati, Ohio. Han døde den 25. august 2012 af komplikationer efter en hjerteoperation.

Se også

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Astronauter fra USA
Månevandrere
Personer fra Ohio
Hollywood Walk of Fame
Rødlig perlemorsommerfugl

Rødlig perlemorsommerfugl (Boloria euphrosyne) er en sommerfugl i takvingefamilien (Nymphalidae). I Europa er den især udbredt i Norden og i Mellemeuropa. Østpå findes den overalt i den tempererede del af Asien. I Danmark er rødlig perlemorsommerfugl sjælden og findes især i skovmoser på Øerne, dog ikke Bornholm. Larven lever på violplanter som de fleste andre perlemorsommerfugle. Sommerfuglen kendes bedst på sine trekantede og tydeligt adskilte kantpletter på forvingerne.

Kilder 

 Taxonomicon – Boloria euphrosyne
 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle. Gyldendal 1996. .
 Rødlig perlemorsommerfugl på lepidoptera.dk

Galleri 

Perlemorsommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
1701

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1701 (tal)

Begivenheder

Januar 
 18. januar – Kurfyrstendømmet Brandeburg-Preussen bliver til Kongeriget Preussen, da kurfyrste Frederik 3. udråbes som Frederik 1. af Preussen. Preussen forbliver en del af det tysk-romerske rige, og kongerigets hovedstad er Berlin
 22. januar - Frederik 4. opretter en landmilits i Danmark
28. januar – Slaget om Dartsedo udspiller sig mellem Qing-dynastiet og Tibet

Juli 
9. juli – 
Den store nordiske krig: Efter sine sejre over Danmark og Rusland i 1700 eskalerer Sverige, under Karl 12., krigen ved at invadere Polen. Sachsens hær bliver besejret af svenskerne ved floden Daugava.
Den spanske arvefølgekrig: Det første slag i krigen udspiller sig ved Slaget ved Capri i Italien, hvor franske tropper angribes af østrigske styrker ledt af prins Eugen af Savoyen.
24. juli – Det franske Fort Pontchartrain bliver grundlagt ved floden Detroit i Nordamerika, og bliver senere til byen Detroit

September 
7. september- i Haag indgår Storbritannien, Holland og det Tysk-romerske rige en alliance rettet mod Frankrig

November 
2. november – Filip 5. af Spanien gifter sig første gang med den 13-årige Marie Louise af Savoyen, som er dronning af Spanien indtil hendes død som 25-årig af tuberkulose

Født 
 9. april – Giambattista Nolli, italiensk arkitekt.
 4. juni – Nicolai Eigtved f. Niels Madsen var en dansk arkitekt, født i Egtved. Død 7. juni 1754.
 27. november – Anders Celsius, svensk astronom, fysiker og matematiker, som især er kendt for sin temperaturskala.

Dødsfald 
 22. december – Georg Simon Winter von Adlersflügel, tysk ritmester, hestelæge og forfatter (født 1629).

Eksterne henvisninger 

01
1702

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1702 (tal)

Begivenheder 
 21. januar – Forordning om ophævelse af vornedskabet.

Født 
 7. februar - Carl August Thielo, dansk-tysk teaterdirektør, forfatter, musiker og komponist. (død 1763).

Dødsfald 
 30. januar - Charles Eugène de Croÿ, nederlandsk officer (født 1651)
 17. februar – Peder Syv, sprogforsker, dør 70 år gammel. Han samlede og udgav ca 15.000 danske ordsprog og mundheld.
 17. maj - Jan Wyck, hollandsk barokmaler, bedst kendt for sine militær-værker (født 1652).
 29. november - Frands Mikkelsen Vogelius,  dansk forfatter, historiker, teolog, sognepræst og provst.

Eksterne henvisninger 

02
1703

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1703 (tal)

Begivenheder 
 Frederik 4. vies til venstre hånd med en datter af den preussiske gesandt, Elisabeth Helene von Vieregg.
1. maj - i slaget om Rultusk besejrer Sverige de russiske tropper
27. maj - Byen Sankt Petersborg i Rusland grundlægges af zar Peter den Store
 26. november – En voldsom storm hærger Storbritannien, oversvømmer Themsen og Severn. Ca 8.000 omkommer og flåden mister 15 krigskibe.

Født

Dødsfald 
 16. juli - Christian Gyldenløve, dansk kongesøn, født 1674
 14. oktober - Thomas Kingo, dansk salmedigter, født 1634

Eksterne henvisninger 

03
1704

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1704 (tal)

Begivenheder 
 Ole Rømer grundlægger sit Observatorium Tusculanum i landsbyen Vridsløsemagle
 13. august - engelske og østrigske tropper besejrer den franske armé i slaget ved Blenheim i Bayern under den Spanske Arvefølgekrig. Sejrherrerne mister 6.000 soldater, taberne 21.000.

Født 
 4. februar - Anna Susanne von der Osten, dansk hofdame og legatstifterinde (død 1773).

Dødsfald 
 3. maj – Heinrich Ignaz Franz von Biber, bøhmisk komponist og violinist. (født 1644).

Eksterne henvisninger 

04
1705

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1705 (tal)

Begivenheder 
 Ole Rømer bliver borgmester i København
 Josef 1. (Tysk-romerske rige) bliver kejser af det Tysk-romerske rige

Født

Dødsfald 
 12. januar - Luca Giordano, italiensk maler (født 1634)
 17. januar - John Ray, engelsk præst og naturvidenskabsmand (født 1627)
 5. maj – Leopold 1., tysk-romersk kejser (født 1640)
 12. juni (eller 13. - Titus Oates, engelsk konspirator (født 1649)

Eksterne henvisninger 

05
1706

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1706 (tal)

Begivenheder 
 22. februar – Hans Jensen i Køng By bliver halshugget for mordet på sin hustru. 
 24. marts – Garnisons Kirke indvies. Knud Tommerup blev kirkens første danske sognepræst. 
 23. maj – Slaget ved Ramillies under den Spanske Arvefølgekrig i nærheden af den belgiske by Namur.
 20. oktober kl. 16 – 23. oktober kl. 18: Ole Rømer foretager de astronomiske observationer Triduum-observationerne ('De tre dages observationer') fra sit lille observatorium Observatorium Tusculanum i Vridsløsemagle
3. november - 15.000 omkommer under jordskælv i Abbruzzerne i Italien.
 Johan 5. blev konge af Portugal efter kong Peter 2.'s død.
 Jægersborg Allé, en vejstrækning i Gentofte Kommune, blev anlagt. 
 Det første Adressekontor i Danmark blev oprettet med kongeligt privlegium af kammerjunker og kongelig køgemester Jacob Frants von der Osten. 
 Et flere uger langt udbrud fra vulkanen Teide ødelagde havnen i Garachico og dermed meget af byens økonomiske grundlag.
 Det meste af byen Sulmona  i regionen Abruzzo i det centrale Italien blev ødelagt ved et jordskælv. 
 Byen Aarhus får egen bøddel
 Under Den Store Nordiske Krig vandt Karl XII kampen mod Sachsen-Polen og tvang 1706 Sachsen ud af krigen.
Transport i København 
 I København indførtes bærestole, hvor enkeltpersoner mod betaling kunne blive båret og derved slippe for datidens snavsede og mudrede gader.

Født 
 17. januar – Benjamin Franklin, amerikansk statsmand og videnskabsmand, fødes i Boston. Død 1790.
 4. marts – Laurids de Thurah, dansk arkitekt, forfatter til arkitekturværker og godsejer. Død 1759.
 24. april – Giovanni Battista Martini, italiensk musiklærd og komponist. Død 1784.
 4. juni – Mette Amalie von Barner, født Rosenkrantz, dansk adelsdame. Død 1755. 
 6. juni – Peder Holm, dansk teolog og professor. Død 1777.
 18. juni – Herman Lengerken Kløcker, dansk godsejer. Død 1765.
 22. juni – Carl Juel, dansk hofembedsmand, gehejmeråd og stiftamtmand. Død 1767.
 4. august – Frederik Carl af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Plön, den sidste hertug af det slesvig-holstenske hertugdømme Plön. Død 1761.
 6. oktober – Prinsesse Charlotte Amalie af Danmark-Norge. Død 1782 
 12. oktober – Johann Adam Soherr, tysk rokokoarkitekt, som var kgl. dansk hofbygmester. Død 1778. 
 18. oktober – Baldassare Galuppi, italiensk komponist. Død 1785.
 20. oktober – Sigismund Wilhelm von Gähler, dansk adelig og overpræsident i Altona. Død 1788.

Dødsfald 
 1. januar – Hartwig von Passow (Passau), tysk officer i dansk tjeneste under den Store Nordiske Krig.
 22 / 23. april – Kurfyrstinde Vilhelmine Ernestine af Pfalz, datter af Frederik 3. og dronning Sophie Amalie, (født 1650).
 16. september – Matthias Petersen, kaptajn og hvalfanger fra Oldsum på Før, (født 1632).
 27. september – Ludvig Pontoppidan, dansk præst, (født 1648).
 9. december – Peter 2. af Portugal, konge af Portugal (født 1648).
 28. december – Pierre Bayle, fransk filosof og forfatter (født 1647).

Bøger

Eksterne henvisninger 

06
1707

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1707 (tal)

Begivenheder 
 1. maj - England og Skotland forenes til ét rige, der kaldes Storbritannien.

Født 
 23. maj – Carl von Linné, svensk naturforsker, læge, biolog, botaniker og forfatter (dør 1778).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

07
1708

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1708 (tal)

Begivenheder 
 Frederik 4. overlader regeringen til Otto Krabbe og Christian Sehested, mens han tager på rejse til Italien og Sachsen 
9. oktober - under Den Store Nordiske Krig besejrer Peter den Store den svenske hær under ledelse af Karl 12. ved Slaget ved Lesna

Født 
 22. marts – Ernst Henrich Berling, tysk/dansk bogtrykker. (død 1750).
 22. oktober – Frederic Louis Norden, dansk opdagelsesrejsende og søofficer. (Død 1742).
 8. december - Frans 1. Stefan, tysk-romersk kejser fra 1745 til sin død i 1765.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

08
1709

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1709 (tal)

Begivenheder

Udateret 
Vinteren er så hård, at man kan køre på slæde fra Sjælland til Bornholm.
 Kongeloven offentliggøres
I Rusland bruger man for første gang forvisning til Sibirien som straf
Johann Maria Farina opfinder Eau de Cologne.

Februar 
1. februar – Alexander Selkirk undsættes fra øen Juan Fernandez, hvor han har tilbragt 5 år. Hans oplevelser gav Daniel Defoe inspiration til at skrive Robinson Crusoe.

Juni 
 28. juni – Svenske Karl XII lider nederlag mod Peter den Store i Slaget ved Poltava. Han undslipper med få soldater og søger tilflugt i Tyrkiet

Juli 
8. juli - under Den Store Nordiske Krig besejres den svenske krigerkonge Karl 12. af Peter den Stores hær ved Slaget ved Poltava

Oktober 
 28. oktober – Danmark erklærer Sverige krig – og går dermed ind i den store nordiske krig igen. Efter svenskernes nederlag i krigen mod Rusland så Frederik 4. chancen for at vinde det tabte Skåne tilbage

Født 
 18. september – Dr. Samuel Johnson, engelsk filosof og ordbogsforfatter (død 1784).
 29. december – Elisabeth, russisk kejserinde. (død 1762)

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

09
1710

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1710 (tal)

Begivenheder 
 21. januar – Særlige domstole blev oprettet til behandling af skovsager – for eksempel brændetyveri og krybskytteri. 
 23. januar – I fægtningen ved Torsebro, nord for Kristianstad i Skåne, besejrer det danske marineregiment en svensk styrke.
 10. marts – Slaget ved Helsingborg mellem Danmark og Sverige.
 4. oktober - Slaget i Køge bugt, hvor linjeskibet Dannebroge springer i luften.
 30. november – Tyrkiet erklærer krig mod Rusland.

Den Sorte Død kommer til Helsingør med et skib fra Lübeck.
Året efter spredes den til København hvor omkring 1/3 af befolkning dør.

Født 
 3. januar – Giovanni Battista Pergolesi, italiensk komponist. (død 1736).

Dødsfald 
 19. september – Ole Rømer, dansk astronom og ingeniør (født 1644).
 4. oktober – Søhelten Ivar Huitfeldt, født den 5. december 1655 på Frederikssten i Norge. Han dør i et slag i Køge Bugt, hvor han kæmper videre i det brændende skib, Dannebroge, indtil ilden når krudtkammeret, og skibet eksploderer.

Eksterne henvisninger

Henvisning 

10
1711

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1711 (tal)

Begivenheder

Maj 

 25. maj - på grund af den stadig mere udbredte pest i Helsingør beslutter Kong Frederik 4. at isolere byen og de omkringliggende landsbyer. Isolationen skal holdes med magt og al omgang og handel med andre byer hindres. Forsøger nogen at bryde ud, har soldaterne ordre til at skyde

Udateret 
 Epidemi af Byldepest hærger store dele af Europa. I København dør 1/3 af byens befolkning, omkring 23.000 mennesker.
 Dorothea Krag overdrager postbestallingen til den danske stat efter i 1703 at have arvet den efter sin mand, Christian Gyldenløve

Født 
 26. april - David Hume, skotsk filosof og historiker (død 1776).

Dødsfald 
 17. april – Josef 1. af Det tysk-romerske Rige fra 1705 til sin død. (født 1678).
 29. juni - Christen Erichsøn, sognepræst ved Sortebrødre Kirke fra 1670 (født 1639).

Eksterne henvisninger 

11
1713

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1713 (tal)

Begivenheder

Januar 
 9. januar – Den svenske hær brænder Altona ned

Februar 
 1. februar – tyrkerne forsøger at tvinge Karl 12. af Sverige til at forlade Bender – Kalabaliken i Bender. Efter at svenskerne (cirka 45 mand) har forsvaret sig mod tyrkerne (cirka 10.000 mand) hele dagen, overmandes svenskerne og Karl XII tages til fange. Karl XII overføres til lystslottet Timurtasch nær Adrianopel og senere til Demotika
 25. februar - den svenske konge Karl 12. bliver taget til fange af tyrkerne

April 
 11. april - den Spanske Arvefølgekrig afsluttes med, at Filip 5. anerkendes som Spaniens konge mod til gengæld at afstå fra den franske trone. England får Gibraltar
 17. april - for første gang udstedes danske pengesedler
 19. april – Kejser Karl 6. iværksætter Den Pragmatiske Sanktion, der sikrer kvindelig arvefølge i de Habsburgske Arvelande, så magten kan overgå til hans datter Maria Theresia

Maj 
 5. maj – Magnus Stenbock kapitulerer med den svenske hær til danskerne og tages til fange ved Tønning.
 Maj – Russerne angriber Helsingfors. Byen evakueres og brændes ned

Oktober 
 6. oktober – Svenskerne besejres af russerne i slaget ved Pälkäne

November 
 November – Karl XII's søster Ulrika Eleonora indtræder i det svenske rigsråd med dobbelt stemmeret

Udateret 
 I en skrivelse underrettes Karl XII om at stænderne har besluttet at "på bästa sätt söka freden", hvad der skærper modsætningen mellem kongen og rådet i Stockholm.
 Byldepesten når det sydvestlige Skåne og angriber Lund, Malmö og Ystad.
 Claus Henrik Vieregg afløses af Fredrik Krag som statholder i Norge

Født 
 5. oktober – Denis Diderot, fransk filosof, forfatter og redaktør af den første encyklopædi, fødes i Langres i Champagne (død 1784).
 13. oktober - Allan Ramsay, skotsk portrætmaler (død 1784).

Dødsfald 
 25. februar – Frederik 1. af Preussen, født 1657
 15. december – Carlo Maratta, italiensk maler, født 1625

Eksterne henvisninger 

13
1714

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1714 (tal)

Begivenheder 
 Den Spanske Arvefølgekrig slutter med fredsaftalen i Rastatt
 1. august - George Louis af Hannover får titel og navn kong George 1. af Storbritannien ved dronning Annes død
20. oktober - Kurfyrsten af Kurfyrstedømmet Hannover krones til konge af Storbritannien og Irland som George 1. af Storbritannien

Født 
 8. marts Carl Philipp Emanuel Bach, søn af Johann Sebastian Bach, komponist, pianist og cembalospiller.
 2. juli Christoph Willibald Gluck, tysk komponist.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

14
1715

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1715 (tal)

Begivenheder 

 12. april - oprettelsen af Slavefunden til frikøb af danske slaver holdt af barbarstaterne.

 25. april - slaget ved Femern, hvor skibet Hvide Ørn bliver erobret
 11. maj - det erobrede skib, Hvide Ørn ankommer til København og bliver inspiceret af Frederik d. 6. og admiral Gyldenløve
 8. august - slaget ved Rügen, hvor skibet Hvide Ørn bliver angrebet af to svenske linieskibe, Ösel og Gotland
 1. september - Ludvig 14. af Frankrig ("Solkongen") dør efter 72 år på tronen, og han er dermed den længst regerende monark i europæisk historie

Født 
 9. maj – Ole Henrik Møller, dansk skolemand og personalhistoriker (død 1796).

Dødsfald 
 1. september – Ludvig 14. af Frankrig
 Martin Conrad Biermann von Ehrenschild

Referencer

Eksterne henvisninger 

15
1716

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1716 (tal)

Begivenheder

Udateret 

 Peter den Store besøger København

Februar 
 24. februar - Peter Wessel Tordenskjold bliver adlet af den danske konge og modtager dermed sit efternavn Tordenskjold

Juni 
 5. juni - ved underskrivelsen af Westminster-traktaten forpligter England og Tyskland sig til gensidigt forsvar i tilfælde af krig

Juli 
8. juli - en dansk flådestyrke under ledelse af Tordenskjold overrumpler og ødelægger en svensk transportflåde ved Slaget i Dynekilen

August 

 5. august - i et forrygende slag slår prins Eugen af Savoyen med en styrke på 40.000 østrigere en hær på 150.000 tyrkere under Darnad Ali Pasha i slaget ved Peterwardein. Over 30.000 tyrkere mister livet

November 

 26. november - den første løve bliver udstillet i Boston, USA

Født 
 24. juli – Bolle Willum Luxdorph, dansk embedsmand, digter og historiker (død 1788).

Dødsfald 
 Gottfried Wilhelm Leibniz
 19. februar – Dorothe Engelbretsdotter (født 1634), Norges første kendte, kvindelige forfatter.
 14. december - Rudolph Günter von Grabow, dansk oberst og godsejer af Ågård lige syd for Fjerritslev. (født 1663).

Eksterne henvisninger 

16
1718

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1718 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Franskmænd grundlægger New Orleans i Amerika

Maj 

 15. maj - James Puckle, en advokat fra London, får patent på verdens første maskingevær

Oktober 
8. oktober - for næsen af en svensk garnison på 4.000 mand trænger Tordenskjold ind i Göteborgs havn

November 
30. november - under belejringen af den norske fæstning Frederikssten falder den svenske krigerkonge Karl 12., muligvis for en svensk kugle

Født

Dødsfald 
25. april - Jean la Placette, fransk huguenot præst (født 1639).
 26. juni – Storfyrst Aleksej Petrovitj af Rusland dør under mishandling i fængslet.
 30. november – Karl 12. af Sverige falder under belejringen af den norske fæstning Frederikssten, muligvis (formentlig) for en svensk kugle

Eksterne henvisninger 

18
1719

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1719 (tal)

Begivenheder 
 9. januar – Frankrig erklærer Spanien krig
19. august - den svenske by Norrtälje nedbrændes af russerne

Født 
 14. november – Leopold Mozart, komponist og far til Wolfgang Amadeus Mozart.
 30. november – Augusta af Sachsen-Gotha, senere prinsesse af Wales.

Dødsfald 
 12. januar – John Flamsteed, astronom.
 8. november – Michel Rolle, matematiker.

Litteratur 
 25. april – Daniel Defoe udgiver bogen Robinson Crusoe.

Eksterne henvisninger 

19
Danske monarkers valgsprog

Danske monarkers valgsprog er en mindst 500 år gammel tradition. De danske kongers tradition med valgsprog var en måde for monarken at udtrykke en eller flere værdier som vedkommende ønskede skulle præge landet. I tidligere tider optrådte kongens valgsprog ofte på mønterne, ofte skrevet på latin.

Referencer 

Ord og vendinger
Det danske monarki
Jordbærhindbær

 
Jordbærhindbær (Rubus illecebrosus), også skrevet Jordbær-Hindbær, er en staude eller en halvbusk, der tilhører brombær-slægten. Den har en opret og stivgrenet vækst. Frugterne smager sødligt-fadt. Planten hører hjemme i Japan.

Beskrivelse 
Stænglerne er kantede og hårløse, men tornede. De bærer de spredtstillede blade, der er uligefinnede med lancetformede småblade. Bladranden er dobbelt savtakket, og begge bladsider er græsgrønne. 

Blomstringen sker i juli-september, hvor man finder de hvide, regelmæssige blomster siddende endestillet enten enligt eller i halvskærme. Frugterne er rundagtige, bredt kegleformede eller knudrede og lysende røde.

Rodnettet består af forveddede jordstængler, som bærer trævlede rødder og kno-pper til overjordiske skud. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,50 x 1 m (50 x 10 cm/år).

Hjemsted 
Planten hører hjemme i Japan, hvor den findes i plantesamfund under lyse løvskove eller i lysninger og bryn. Den kan også brede sig på ruderater og opgivet jord. 

På Takayama Experimental Site i 1.500 m højde findes planten i en 40-årig, blandet løvskov, domineret af forskellige birkearter i en bundbevoksning sammen med bl.a. Clematis stans (en skovranke-art), Fraxinus lanuginosa (en aske-art), havehortensia, haveløn, japansk kristtorn, japansk lærk, japansk røn, kalopanax, kamtjatkabirk, kinesisk elefantgræs, kurilermagnolia, palmebladet bambus, penselfyr, rødnervet løn, skrueædelgran og solcypres

Anvendelse 
Bærrene er smukke, men bedst anvendelige som pynt på kager og desserter. Bærsmagen bliver kraftigere i et køligt klima, og plukkede bær bør ligeledes opbevares køligt. 

Planten kan – med forsigtighed – bruges som en kraftigt voksende bunddækkeplante.

Note 

Nytteplanter
Brombær
Bær
Bær

Botanisk er et bær en kødet frugt med flere kerner i, f.eks. tomat eller solbær. I daglig tale bruges ordet bær om mange små kødede frugter, særligt dem som er søde og/eller spiselige, også dem der som f.eks. jordbær og kirsebær botanisk set ikke er bær. Listerne nedenfor indeholder både bær i den botaniske forstand og i den folkelige.

Mest kendte spiselige bær 
 Agurk
 Avocado
 Banan
 Blåbær
 Brombær
 Hindbær
 Hyldebær
 Jordbær
 Jostabær = solstik
 Kirsebær
 Mirabeller
 Morbær
 Multebær
 Ribs
 Rønnebær
 Skov-Jordbær
 Solbær
 Stikkelsbær
 Tomat
 Tranebær
 Tyttebær
 Vindruer
 Rosin

Andre spiselige 
 Agerbær
 Ananaskirsebær
 Boysenbær
 Bøllebær
 Enebær
 Fruebær
 Havtorn
 Hyben
 Hæg
 Jordbærhindbær
 Jødekirsebær
 Kirsebær-Kornel
 Korbær
 Krægebær
 Laurbær
 Melbær
 Revling
 Slåen

Spiselige, men bør undgås 
 Taks

Ikke spiselige 
 Bittersød natskygge
 Etbær
 Galdebær
 Galnebær
 Kesmerbær
 Snebær

Ukendt spisestatus 
 Hvid Kornel
 Blommetaks

Litteratur 
 Ulla Wicksell: Skovens bær og frugter,

Se også 

 Cocktailbær
 Dessertkirsebær

 
Plantemorfologi
1720

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1720 (tal)

Begivenheder 
 14. juli – Fred bliver sluttet mellem Danmark og Sverige på Frederiksborg slot efter Den store nordiske krig, se Freden i Frederiksborg.
 Sverige bryder selvstyre-aftalerne med Danmark og med den skånske landdag for Skånelandene, og ophæver ensidigt det skånske generalguvernement, som var indført i 1658.

Født 
 11. maj - Baron von Münchhausen, tysk baron (død 1797).

Dødsfald 
 12. november – Peter Wessel, også kendt som Tordenskjold (født 1690).

Eksterne henvisninger 

20
1721

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1721 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Frederik 4. begynder oprettelse af 240 Rytterskoler i de 12 Rytterdistrikter
 Kancellibygningen eller den røde bygning indvies i København

Marts 
 24. marts - Johann Sebastian Bach dedicerer Brandenburgerkoncerterne til markgreve Christian Ludwig af Brandenburg-Schwedt

April 
 4. april - Robert Walpole vælges som Kongeriget Storbritanniens første egentlige premierminister

Maj 

 12. maj - Hans Egede afsejler med sin hustru og 4 børn fra Bergen for at missionere i Grønland. Forinden var han af Kong Frederik den 4. udnævnt til Grønlands-missionær med 300 rigsdaler i årlig løn

August 
 7. august - Kronprins Christian 6.  gifter sig med sin kommende dronning Sophie Magdalene

September 
 10. september (g.s. 30. august)- Freden i Nystad mellem Sverige og Rusland afslutter Den store nordiske krig

November 
 2. november - Peter den Store lader sig udråbe som kejser af alle russere og grundlægger Det Russiske Kejserrige.

Født 
 29. december – Jeanne Antoinette, "Marquise de Pompadour", Ludvig 15. af Frankrigs elskerinde fra 1744 er kendt for sit ekstravagante forbrug.

Dødsfald 
 15. marts - Dronning Louise af Danmark-Norge

Eksterne henvisninger 

21
1722

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730

Se også 1722 (tal)

Begivenheder 
 23. september – For første gang spilles der komedie i Danmark med dansk tekst. Det skete på den første danske skueplads, Teatret i Lille Grønnegade, som den fransk-danske skuespillere og teaterdirektør René Magnon de Montaigu åbnede denne dag. Åbningsstykket var Molières Den Gerrige (Gnieren). 
 11. oktober Fredensborg Slot ved Esrum sø indvies på Kong Frederik 4.s fødselsdag. Slottet opførtes som et monument over den nyligt vundne fred, hvor Danmark havde fået Holsten-Gottorps halvdel af Slesvig tilbage.

Født 
23. december - Axel Fredrik Cronstedt, svensk mineralog og kemiker (død 1765).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

22
1723

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730

Se også 1723 (tal)

Begivenheder 
 Første registrerede udbrud af vulkanen Irazú i Costa Rica 
 5. marts - Den norske amtmand Poul Juel dømmes for majestætsforbrydelse af højeste grad. Poul Juel havde sammen med svenskerne - og i samråd med Ruslands gesandt i Danmark - lagt planer om et russisk angreb på Grønland, der også skulle medføre, at Færøerne, Island og Norge blev løsrevet fra Danmark

Født 
 5. juni – Adam Smith, britisk/skotsk økonom og moralfilosof
 31. marts – Frederik 5., dansk konge (død 1766).
 16. juli – Joshua Reynolds Maler og medstifter af Royal Academy

Dødsfald 
 Christian Siegfried von Plessen – statsmand, gehejmeråd, amtmand og godsejer i Mecklenburg.

Litteratur 
 Ludvig Holberg skrev komedierne Erasmus Montanus og Den Stundesløse samt en hel del andre mindre kendte komedier.

Eksterne henvisninger 

23
1724

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730

Se også 1724 (tal)

Begivenheder 
9. november - Danmark får for første gang besøg af grønlændere. Der er to - Poq og Quiperoq

Født 
 22. april – Immanuel Kant, tysk filosof
 13. december - Louis-Jean-François Lagrenée, fransk maler (død 1805).
 18. december – Louise af Storbritannien, dansk-norsk dronning (død 1751)
 John Michell, engelsk grundlægger af seismologi (død 1793)
 Jens Schielderup Sneedorff, dansk oplysningsskribent

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

24
1725

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730

Se også 1725 (tal)

Begivenheder 
 25. januar modtager den spanske kaper Amaro Pargo titlen Hidalgo (adelsmand).
 Katarina 1. af Rusland overtager tronen i Rusland efter Peter den Stores død
 2. oktober - byen Rosario grundlægges i Argentina

Født 
30. november - Johan Frederik Gotthilf Lehmann, dansk officer (død 1781).

Dødsfald 
 8. februar Peter den Store

Eksterne henvisninger 

25
1727

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730

Se også 1727 (tal)

Begivenheder 
 17. maj - Peter 2. bliver russisk zar
 11. oktober - Georg 2. af Storbritannien bliver konge af England efter Georg I's død
 Det Kongelige Vajsenhus i København blev grundlagt som børnehjem for forældreløse børn, et såkaldt Vajsenhus
 Kong Frederik 4. giver Nibe købstadsprivilegier
 Den sidste offentlige henrettelse på Ærø finder sted
 Dansk undersøgelsesekspedition til Diskobugten.

Født 
 2. januar – James Wolfe, engelsk general.

Dødsfald 
 31. marts – Isaac Newton, engelsk matematiker, fysiker og astronom, født 1643.
 17. maj – Katarina 1. af Rusland, gift med Peter den Store og regerende kejserinde af Rusland fra 1725, født 1684.
 11. juni – Georg 1. af Storbritannien, Britisk konge siden 1714, (født 1660).
 Friderich Moth, Guvernør på St. Thomas og St. Jan.

Litteratur 
 Skuespillet Pernilles korte Frøkenstand af Ludvig Holberg

Referencer

Eksterne henvisninger 

27
1728

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730

Se også 1728 (tal)

Begivenheder 
 20. oktober – Københavns brand. 2/5 af byen går til, deriblandt rådhuset, flere kirker og 1700 huse. Cirka 4.000 familier bliver husvilde.

 Kolonien Godthaab grundlægges af Hans Egede i Grønland.

Født 
 13. februar – John Hunter, kirurg og grundlægger af patologisk anatomi i England, han dør i 1793.
 7. november – James Cook, britisk opdagelsesrejsende (død 1779).

Dødsfald 
 Jørgen von Grabow, dansk politiker, konferensråd mm. (født 1672).
 10. marts - Hans Whitte, norsk præst og pædagogisk forfatter (født 1681).

Eksterne henvisninger 

28
1729

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730

Se også 1729 (tal)

Begivenheder

Født 
 12. januar - Edmund Burke, engelsk-irsk konservativ politiker, forfatter, filosof mm. (død 1797).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

29