alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Tallerkenmuslinger

Tallerkenmuslinger er muslinger i familien Tellinidae. Det er marine arter, der er udbredt over hele Jorden, og findes især på lavt vand, hvor de ligger nedgravet i sand og dynd.

Klassifikation 
Familie: Tellinidae
 Slægt: Cymatoica
 Slægt: Exotica
 Slægt: Florimetis
 Slægt: Gastrana
 Slægt: Leporimetis
 Slægt: Macalia
 Slægt: Macomatellina
 Slægt: Temnoconcha
 Underfamilie: Tellininae
 Slægt: Arcopagia
 Slægt: Scutarcopagia
 Slægt: Strigilla
 Slægt: Tellidora
 Slægt: Tellina 
 Almindelig tallerkenmusling T. tenuis. Denne art, på omkring 25 millimeter, er almindelig i Nordsøen. Skaller er almindelige at finde på stranden ved Vestkysten, men er sjældne øst for Skagen.
 Stribet tallerkenmusling T. fabula 
 Underfamilie: Macominae
 Slægt: Apolymetis
 Slægt: Macoma (Eks. Østersømusling M. balthica)
 Slægt: Psammotreta

Kilder/Henvisninger 
  Danmarks Fauna. Ad. S. Jensen og R. Spärck. Bløddyr II. Saltvandmuslinger G.E.C. Gads Forlag. København 1934.
  Taxonomicon – Family Tellinidae
  :wikispecies:Tellinidae

Muslinger
Tangloppe (Gammarus locusta)

Den almindelige tangloppe (Gammarus locusta), også kendt som brakvandstangloppen, er en storkrebs, der især lever i alge- og ålegræsvegetationen på lavt vand. Den er vidt udbredt i det nordøstlige Atlanterhav, fra Island og Norge til Portugal, hvor den er meget almindelig overalt ved kyster, også i brakvand.

Beskrivelse 
Hannen kan blive op til 3 centimeter lang, mens hunnen er betydeligt mindre. Øjnene er sorte og relativt store. Farven er beige eller grønlig brun med en rød plet på de første tre halesegmenter. Tanglopper adskiller sig fra tanglus (familien Idoteidae) ved, at sidstnævnte har en fladtrykt krop, der altså ikke er sammentrykt fra siderne.

Naturlige fjender 
Tangloppens naturlige fjender er fisk som havørred, torsk, ål, ulk, ålekvabbe, hundestejle, nålefisk og fladfisk.

Kilder/Henvisninger 

 http://www.seawater.no/fauna/arthropoda/locusta.html The Marine Flora & Fauna of Norway
 Thydsen Meinertz (1928). Storkrebs II. Ringkrebs 1.Tanglopper. Danmarks Fauna 32. G.E.C. Gads forlag

Tanglopper
Tanglus

Tanglus (Idoteidae) er en familie af små krebsdyr. Tanglus hører under ordenen Isopoder, og der findes flere forskellige arter inden for familien, blandt andet almindelig tanglus (Idotea balthica) og grøn tanglus (Idotea chelipes).

Hannen hos de største arter kan blive cirka 3 centimeter lang; hunnen cirka 2 centimeter lang. Tanglusen kan skifte farve, efter hvor som den opholder sig i, fx grøn, brun eller rødlig, med længdestriber eller hvidmarmorering. Tanglus er altædende, men lever især af ålegræs og trådalger. Den bevæger sig med en hoppede baglæns bevægelse.

Klassifikation 
Familie: Idoteida

Slægt: Idotea

Art: Idotea balthica (Pallas, 1772)

Art: Idotea chelipes (Pallas, 1766)

Art: Idotea granulosa (Rathke, 1843)

Kilder og eksterne henvisninger 
 Hans Hvass (red.) Danmarks Dyreverden, bind 3, Hvirvelløse dyr, side 127. 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Family Idoteidae

 Nettverk for miljølære: Isopoda i Norden – artsliste for norske arter

Isopoder
Tangsnarre

Tangsnarre (Spinachia spinachia) er en fisk i hundestejle-familien. Den er 10-20 centimeter lang og har 14-16 bagudrettede pigge ned langs ryggen og kan skifte farve efter sine omgivelser. Tangsnarren er udbredt fra Nordnorge til Biscayen, og i store dele af Østersøen. Den lever tæt på kysten ned til cirka 10 meters dybde mellem bevoksning, for det meste ålegræs. Føden er smådyr, især krebsdyr og mindre fisk.

Kilder og eksterne henvisninger
 C. V. Otterstrøm. Danmarks Fauna. Fisk I. Pigfinnefisk. G.E.C. Gads Forlag. København 1912.

Hundestejlefamilien
Torsk

Torsk eller atlantisk torsk (Gadus morhua) er en fisk i torskeslægten tilhørende torskefamilien Gadidae. Torsk er vidt udbredt i det østlige Atlanterhav, i Nordsøen og i de indre danske farvande. Den lever både i saltvand og brakvand, og lever primært nær bunden. Dog optræder ældre torsk også pelagisk. Torsk er vigtig for fiskeriet, men fangsterne er gået betydeligt tilbage siden 1990'erne. Torsk anvendes til klipfisk.

Beskrivelse 

Torsk kan kendes på den lange skægtråd, overbiddet og den hvide sidelinje. Farven varierer med omgivelserne. Ryg og sider er ofte gråbrune eller grågrønne med brune, gule eller rødlige pletter. Bugen er hvidlig.

Kødet 
Kødet er lyst og har en eftertragtet neutral smag i forhold til andre fisk, der indeholder mere blod i kødet. Kødet er næsten så hvidt og fast som hos kuller.

Mål 
Den største torsk, der er fanget, var 2 meter lang og vejede 96 kg. I danske farvande tages indimellem torsk på 1,25 meter og op til 25 kg. Så store torsk fanges kun sjældent og kun på dybt vand, hvor torsken rykker ud efterhånden som den bliver ældre. Størstedelen af fanget torsk vejer 2-6 kg.

Levevis 
Torsk er rovfisk. De lever hovedsageligt af muslinger, krebsdyr, orme, søpindsvin og andre fisk som sild, lodde og tobis.

De nordlige torskestammer ved Nordnorge og Island foretager vidtstrakte vandringer, når de skal gyde eller på jagt efter føde. Kysttorsk er mere stationære.

Torsken bliver i de ydre danske farvande kønsmoden i en alder af 3-4 år. De fleste torsk gyder sent på vinteren eller om foråret, hvor de opsøger dybder på 30-60 meter med en temperatur på 4-6°. Æggene er 1,5 millimeter store og flyder langsomt op til overfladen. De klækkes efter 2-4 uger, alt efter temperaturen. Larverne er 4-5 millimeter og lever af planktonorganismer som vandlopper og encellede alger. Efter 3-5 måneder er larverne vokset til en længde af 3-6 centimeter og søger mod bunden. En tre år gammel torsk er i Nordsøen typisk 55 centimeter lang. Efter kønsmodningen nedsættes væksten.

Fiskeri 

Den er en vigtig fangstfisk, som imidlertid er blevet voldsomt overfisket, især i tiden efter anden verdenskrig, med stærkt decimerede bestandsstørrelser til følge. Torskens reetablering er vanskeliggjort af det intense industrifiskeri af dele af dens fødegrundlag, navnlig tobis.

Se også 
 Nedgarn
 Bundgarn
 Nytårstorsk

Kilder og eksterne henvisninger 

 Fisketegn.dk: Fiskeleksikon - Torsken 
 C. V. Otterstrøm (1881-1962). Danmarks Fauna. Fisk II. Blødfinnefisk. G.E.C. Gads Forlag. København 1914.
 Forsker advarer: Der er farlige orm i din fisk. Videnskab.dk 2012

Torskefamilien
Søsol

En søsol er en mangearmet søstjerne fra familien Solasteridae. Søsolen bliver op til 25 cm, men findes oftest i størrelser omkring 15 cm. Dyret har normalt 8 – 15 arme, men ældre individer kan have flere. Dyrene kan have nuancer, der spænder over rød, violet og gul. 

Der findes to søsol-arter, der er almindelige i Danmark: Pigget søsol (Crossaster papposus) og ru søsol (Solaster endeca). De to arter ligner meget hinanden, men S. endeca har lidt længere arme. Søsolen lever på muslinge- og østersbanker, hvor den søger sin føde blandt andre pighuder. Muslinge- og østersbankerne findes normalt på stenet eller sandet havbund ned til 40 meters dybde. Søsolen findes i koldere farvande fra den engelske kanal og nordpå.

Klassifikation 
Familie: Solasteridae
 Slægt: Crossaster
 Crossaster papposus (Pigget søsol)
 Slægt: Solaster
 Solaster dawsoni
 Solaster endeca (Ru søsol)
 Solaster stimpsoni

Kilder/Henvisninger 
 Natur i havet (PDF) 
 Kristian Hansen, Tommy Dybbro, Michael Stoltze m.fl.: Politiken store naturbog. 2002, side 298.
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Genus Solaster – sun star

Pighuder
Yemenkamæleon

Yemenkamæleonen er en af de mest farvefulde arter af kamæleoner. Kamæleonen er udbredt i fangenskab, da den er "nem" at holde, og kan yngle i fangenskab.

Der eksisterer to kendte underarter af Chamaeleo calyptratus.

 Chamaeleo calyptratus calyptratus
 Chamaeleo calyptratus calcarifer

Begge underarter har nogenlunde ens udseende, dog med et par enkelte forskelle.

De har begge en stor kraniehanekam. Hannernes hanekam er større end hunnernes. Chamaeleo calyptratus calyptratus har dog betydelig større hanekam end Chamaeleo calyptratus calcarifer. Hannerne bliver cirka 61 centimeter, mens hunnerne kan bliver op til 33 centimeter. De har typisk tydelige striber omkring deres krop, primært i farverne gylden, grøn og blå mikset med gul, orange eller sort.

Yemenkamæleonen lever ved den vestlige kystlinje af Yemen og på den sydvestlige kyst af Saudi-Arabien.

Yemenkamæleonens leveområder kan opdeles i fire forskellige typer:
 1) Yemens lave fugtige kystnære sletter
 2) Yemens bjergskråninger
 3) Yemens højsletter
 4) Saudi-Arabiens golde vestlige kyst

Yemenkamæleonen er insektædende. De er i stand til at fange deres bytte ved at slynge deres slimede tunge ud med høj fart. Tungen bruges også til at lugte og smage. De går ofte efter bestemte typer af bytte. Grønne insekter er specielt eftersøgt, men yemenkamæleonen er en af de få kamæleoner som også spiser blade fra planter, primært for at have en kilde til vand i den tørre sæson.

Levealderen er typisk fem år for hunnerne og op til otte år for hannerne. De når den kønsmodne alder efter fire til fem måneder (20 – 30 centimeter). Under parringssæsonen ændrer hunnerne farve fra deres normale lysgrønne farve til en sort-grøn med blå og gule pletter inden for 18 timer efter en succesfuld parring. Æglægningen foregår fra 20 – 30 dage efter parringen. Der lægges normalt fra 35 – 85 æg, og parringen kan foregå op til 3 gange på et år.

Yemenkamæleonen er en af de mest aggressive arter af kamæleoner. To kamæleoner kan derfor ikke holdes sammen. Alene det at en yemenkamæleon kan se en anden yemenkamæleon vil gøre kamæleonen aggressiv. De vil så længe, de kan se hinanden nægte at spise eller drikke, og stressniveauet kan ende med en meget svækket kamæleon eller døden. Eneste undtagelse er når hunnen er i brunst. Hunnerne kan dog godt være i nærheden af hinanden, dog ikke i brunstperioden.

Kilder/henvisninger 
 Lexopen
 Animal Diversity Web
 Michael Fry
 Engelsk wikipedia
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Chamaeleo calyptratus

Kamæleoner
Dyr fra Arabien
Krybdyr fra Asien
Troldkrabbe

Troldkrabber (Lithodidae) er en familie i de tibenede krebsdyr med krabbelignende skjold. Det femte par kropsben er, til forskel fra krabber, ganske små og holdes skjult under skjoldet. Både skjold og ben er dækket af store torne.

Dansk art 
Hos den danske art Lithodes maja, kaldet kongetroldkrabbe eller blot troldkrabbe, er den ene klo større end den anden. Farven er rødliggul. Skjoldet måler op til 11 cm. Den lever i Skagerrak og Kattegat på dybder over 10 meter og skylles ikke ind på stranden.

Klassifikation 
 Slægt Lithodes
 Lithodes agassizii
 Lithodes maja (troldkrabbe)
 Slægt Lopholithodes
 Slægt Paralithodes
 Paralithodes camtschatica (Kamtjatkakrappe)

Kilder/Henvisninger 
 Danmarks Fauna. K. Stephensen. Storkrebs I. Skjoldkrebs. G.E.C. Gads Forlag. København 1910.
 Hans Hvass (red.) Danmarks Dyreverden, bind 3, Hvirvelløse dyr, side 165. 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Family Lithodidae

Tibenede krebsdyr
Tudser

Tudser (Bufonidae) er en familie af springpadder. De kendes fra frøer på deres mere kluntede kropsform, de kortere bagben og den meget vortede hud. Det er nogle af de mest almindelige padder i Danmark, og de er i øvrigt udbredt i alle verdensdele bortset fra Antarktis og Australien. Tudser er dog blevet indført til Australien i det 20. århundrede og er nu vidt udbredt.

Udseende 
Tudser er i reglen kendelige på den plumpe krop, de korte ben og den tykke hud, der oftest er vortet af talrige kirtler. Hovedet er fladt, bortset fra de store fremspringende øjne. Snuden er but og munden mangler helt tænder. Pupillen har en liggende oval form.  

Den største europæiske tudse er skrubtudsen, hvor en hun kan blive cirka 10-12 cm lang og en han 7-8 cm lang.

Levevis 
Tudser er udprægede natdyr, der om dagen holder sig skjult, nedgravet mellem sten eller i jordhuller og lignende. Nogle arter af tudser bevæger sig langsomt kravlende, mens andre kan bevæge sig hurtigt i løb som eksempelvis strandtudsen (Bufo calamita). Føden består udelukkende af mindre dyr, insekter, orme og snegle, aldrig planteføde. 

De danske tudsearter lægger deres æg som lange strenge, til forskel fra frøer, der lægger dem i klumper. Desuden er tudser udenfor yngletiden generelt langt mindre knyttet til vand end frøer.

Arter 
Der findes globalt omkring 500 forskellige arter af tudser. I Danmark findes tre arter:
 Strandtudse (Epidalea calamita)
 Grønbroget tudse (Bufotes variabilis)
 Skrubtudse (Bufo bufo)

Andre kendte arter er:
 Agatudse (Rhinella marina) (amerikansk art, men også indført andre steder)
 Sortpigget tudse (Duttaphrynus melanostictus) (asiatisk art, men også indført andre steder)

Kilder/henvisninger 

 Salmonsens Konversationsleksikon (Anden udgave). Opslaget Skruptudser, side 671-672, bind 21. København 1926.
 Salmonsens Konversationsleksikon (Anden udgave). Opslaget Tudser, side 904, bind 23. København 1927.
 Danmarks Fauna. H.F.E. Jungersen (1854-1917). Krybdyr og Padder. Forlagt af G.E.C. Gad. København 1907.
Ordinaltal

Ordinaltal eller ordenstal er tal brugt til at angive placeringer på en ordnet liste: Første, anden, tredje, osv., i modsætning til kardinaltal, som siger, "hvor mange der er": En, to, tre, osv. I grammatik udgør talordene en ordklasse.

I matematikken er et tal a et ordinaltal, hvis man fra et kardinaltal,  kan lave en bijektiv afbildning fra mængden bestående af talrækken fra 0 til  ind i mængden fra 0 til a.

Tal
Kardinaltal

Kardinaltal eller tælletal er tal anvendt til at angive, hvor mange elementer der er i en given mængde. 

Inden for matematikken anvendes kardinaltal også i forbindelse med uendelige mængder. Kardinaltal er indført i matematikken af Georg Cantor omkring 1900 i forbindelse med udviklingen af den moderne mængdelære.

For endelige mængder er kardinaliteten antallet af elementer i mængden. F.eks. er , fordi der er tre elementer i mængden {a,b,c}, og kardinaliteten af {a,b} er to. Kardinaliteten af en ægte delmængde af en endelig mængde A er altid mindre end kardinaliteten af A. 

For uendelige mængder gælder dette ikke: Kardinaliteten af mængden af de lige tal, er lig med kardinaliteten af mængden af de hele tal. Når man sammenligner størrelsen af uendelige mængder, ser man nemlig på om der findes en bijektiv funktion fra den ene til den anden. Dvs. om man kan parre elementerne i den ene mængde med elementerne i den anden. Det kan man med mængden af de hele tal, og mængden af de lige tal: . Tilsvarende kan man vise at kardinaliteten af mængden af rationale tal er den samme. Denne kardinalitet kaldes . 

Cantor beviste, at dette kardinaltal var det mindste uendelige kardinaltal. Det næstmindste uendelige kardinaltal kaldes , det næste , osv. Cantor viste også, at der ikke findes et højeste kardinaltal: Ved hjælp af sit  diagonalbevis viste Cantor, at kardinaliteten til potensmængden af en mængde, er større end kardinaliteten af mængden selv. Dette gælder både endelige og uendelige mængder.

Cantor opstillede hypotesen at kardinaltallet til mængden af reelle tal følger lige efter det til de naturlige tal dvs at dennes kardinalitet skulle benævnes . Hypotesen er kendt som kontinuumhypotesen og det er blevet bevist, at den hverken kan bevises eller modbevises ud fra Zermelo-Fraenkels aksiomer.

Hvis man antager at udvalgsaksiomet er sandt, er kardinaltallene velordnede. Det betyder at hvis X og Y er to mængder, så gælder der |X|≤|Y| eller |X|≥|Y|. Hvis man antager at udvalgsaksiomet ikke gælder, findes der derimod mængder X og Y, så hverken |X|≤|Y| eller |X|≥|Y|.

Se også 
 Talord
 Ordinaltal
 Mængdelære

Tal
Atomnummer

Alle grundstofferne i det periodiske system har et entydigt atomnummer, også kaldet grundstofnummer, som direkte fortæller hvor mange protoner der findes i atomkernen for det pågældende grundstof. I fysiske formler m.v. repræsenteres atomnummeret som regel ved bogstavet Z.

I uladede atomer (modsat ioner) omkredses atomkernen af lige så mange elektroner som der er protoner i kernen, så for ikke-ioniserede atomer angiver atomnummeret også antallet af elektroner. Udtrykket "omkredses" skal ikke forstås som noget, der minder om planeternes baner omkring Solen i solsystemet. Heisenbergs ubestemthedsrelationer fortæller os, at vi ikke kan bestemme en partikels præcise position, hvis den bevæger sig. En elektron befinder sig i et bestemt energiniveau et omtrentligt sted indenfor "en sky dannet af en enkelt elektron".

Visse processer, f.eks. fission, fusion samt de fleste former for radioaktivitet indebærer at antallet af protoner i en atomkerne ændres, og dermed ændres kernens atomnummer, og bliver til et nyt atom.

De midlertidige navne til grundstoffer baserer sig på atomnumrene.

Den hollandske amatørfysiker Antonius van den Broek udgav i 1911 en hypotese i Natureom, at nummeret som et grundstof har i det periodiske system, atomnummeret, svarer til ladningen i atomkernen. og det inspirerede Henry Moseley til at foretage eksperimentielle arbejde, der fandt gode beviser for at det var sandt i 1913.

Se også 
 Listen over alle grundstoffer efter atomnummer

Referencer 

Atomer
Kvantemekanik
3. september

3. september er dag 246 i året i den gregorianske kalender (dag 247 i skudår). Der er 119 dage tilbage af året.

Seraphias dag, opkaldt efter en ung kvindelig slave fra Antiokia i Syrien, som fik sin herskerinde, Sankt Sabina fra Umbrien, til at konvertere til kristendommen. Senere måtte Seraphia udstå mange forfølgelser, inden hun blev dømt som heks og halshugget omkring år 120, fordi to soldater var blevet syge efter at have voldtaget hende.

03. september
18. maj

18. maj er dag 138 i året i den gregorianske kalender (dag 139 i skudår). Der er 227 dage tilbage af året.

Dagens navn er Erik, efter den svenske konge Erik den Hellige, som blev halshugget af danske prins Magnus Henriksøn, på vej hjem fra korstog i Finland i 1160. Den dag i dag opbevares Erik den Helliges ben i domkirken i Uppsala i Sverige.

Dagen er en af de uheldige i Tycho Brahes kalender.

Dage i maj
Almanak

En almanak (græsk almenichia'ka fra koptisk) er en fortegnelse over årets tidsinddeling, kalender, kirkelige højtider, astronomiske observationer, tidevand m.m.  Den udkommer årligt. Almanakker forekommer ofte i bogform og kan indeholde læsestof af videnskabelig og folkelig art (almanakhistorier).

Tidligere indeholdt almanakker forudsigelser. Det sikrede dem stor folkelig udbredelse.

Almanakken har en lang historie. Københavns Universitets Almanak – med den særprægede titel "Universitetets Almanak Skriv- og Rejse-Kalender" – udkom første gang i sin nuværende form i 1685, og er udkommet hvert år lige siden. Man ved dog, at universitetet helt tilbage til dets oprettelse i 1479 har udgivet en almanak, og den ældst kendte stammer fra 1549. Den er samtidig den ældste kendte danske almanak.

Se også
 Kalendarium

Eksterne henvisninger 

 Københavns Universitets Almanak
 Almanak. Beregninger for sol, måne, tusmørke m.m.

Tid i astronomi
Kalendere
Videnskabelige fremtidsprognoser
Informationskataloger
Alpin (plantebælte)

Alpin kan oversættes som forleddet alpe- eller bjerg-.

I geografi og økologi har ordet en mere præcis betydning, nemlig som betegnelse for det allerhøjeste plantebælte på bjergtoppene. Det alpine bælte svarer til (og har mange planter fælles med) tundrabæltet nær ved polerne.

På de høje bjerge finder man ofte planter og dyr, som ellers kun er udbredt i tundraområder. De har bredt sig ud over store områder under istiderne og har fundet refugier på toppe, som er så høje, at lokalklimaet svarer til den niche, de er tilpasset. Dette forhold fremkalder den spredning i levesteder, som kaldes disjunkt udbredelse.

Økologi
Bjerge
Alt

Alt har flere betydninger:

Alt (stemme) – et afgrænset toneleje inden for musik.
alt – det modsatte af intet.
Alt (tast) – en tast på et tastatur
Aluminium

Aluminium er et grundstof med atomnummer 13 i det periodiske system. Symbol Al. Det er et let, hvidt metal, og netop dets lethed er grunden til dets udbredte anvendelse bland andet i legeringer.

Aluminium danner Al+++ ioner ved at afgive sine 3 elektroner i den yderste elektronskal. Aluminium i fødevarer har E-nummeret E-173.

Aluminium er ikke sjælden i naturen, men findes udelukkende i kemiske forbindelser, typisk med oxygen. For at bryde denne forbindelse kræves meget elektricitet. Fremstilling af aluminium er meget energikrævende, og recirkulering af metallet er derfor udbredt og i høj grad rentabelt. Aluminium har genbrugskoden "ALU".

Aluminium har et tyndt lag aluminiumoxid på overfladen, som forhindrer det i at reagere med andre stoffer, men så snart det lag fjernes, er det meget reaktivt.

Historie 

Aluminium blev isoleret første gang i 1824 af H.C. Ørsted. Tidligere har man traditionelt tildelt æren til den tyske kemiker Friedrich Wöhler, der udvandt aluminium som et gråt pulver i 1827, men Wöhler har i et brev til Ørsted erkendt, at det er Ørsted, der har lavet det grundlæggende arbejde med at isolere metallet.

De første metoder til fremstilling af aluminium var ikke tænkt til storproduktion, og de første mange år var metallet en sjældenhed med priser på niveau med guld og platin. Således ejede Frederik 7. en kostbar hjelm af aluminium. Først da fremstilling ved hjælp af elektrolytiske metoder blev udviklet i midten af 1880'erne kom der gang i en større produktion af aluminium.

Isotoper
Kun 27Al er stabilt.

I universet dannes det radioaktive 26Al i supernovaeksplosioner. I verdensrummet og lidt på jorden dannes 26Al af grundstoffer med højere atomnumre, som slås i stykker grundet bombardement med kosmiske stråler. 26Al henfald udsender gammastråling med en bestemt energi på 1809 keV og var den første observerede gammastråling som blevet fundet i vores galakses centrum. Observationen blev lavet med HEAO-3 satellitten i 1984.

Kilder 
 Niels Lichtenberg: Aluminium "Sølvet af Ler", radioforedrag, Industriraadet 1938
 F.J.Billeskov Jansen, Egill Snorrason, Chr.Lauritz-Jensen: Hans Christian Ørsted, IFV-energi i/s (Isefjordværket), 1987, s. 96-97.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 2004-11-25, Sciencedaily: 'Brick Wall' Helps Explain How Corrosion Spreads Through Alloy Citat: "...The fissures seem to follow a random path between grains of the alloy...Corrosion often follows the region between the grains, called grain boundaries, which are more susceptible to attack...The United States Air Force spends almost $1 billion each year fighting corrosion...“The problem is, we don’t know how these probabilities change form plate to plate or alloy to alloy,” he said..."
 University of Oxford (2009, July 27). Transparent Aluminum Is ‘New State Of Matter’. ScienceDaily. Retrieved December 2, 2009 Citat: "... Oxford scientists have created a transparent form of aluminium by bombarding the metal with the world’s most powerful soft X-ray laser...In certain respects, the way it reacts is as though we had changed every aluminium atom into silicon..."

 
Farvestoffer
Amalgam

Amalgam er en legering mellem kviksølv og et eller flere andre metaller. Mange metaller kan æltes eller smeltes sammen med kviksølv (dog ikke jern), og disse forbindelser kaldes amalgam.

Dental amalgam 

Det mest kendte amalgam er det dentale amalgam eller tandamalgam, der anvendes til fyldninger i tænder. Det består af kviksølv, kobber, tin, sølv m.m.

Amalgam bliver mere og mere afløst af plastfyldninger på grund af miljøskadelighed og mulig sundhedsrisiko, både for klinikpersonalet og patienten. I nogle lande er amalgam forbudt eller omfattet af restriktioner. Det diskuteres stadig om amalgam fører til kviksølvforgiftning. I mange lande, også i Danmark, har tandklinikassistenter anlagt arbejdsskadesag om påstået kviksølvforgiftning, men dette sagsanlæg blev i 2009 afvist, da der ikke er fundet flere tegn på sygdomme blandt klinikassistenter eller tandlæger (eller disses børn) i forhold til normalbefolkningen.

Forgyldning
Tidligere kunne forgyldning udføres ved at påføre en guldamalgam på den metalgenstand, der skulle forgyldes. Kviksølvet fjernedes derpå ved opvarmning, så guldet blev tilbage. Det skulle så poleres op. Metoden kaldtes lueforgyldning.

Se også 
 Kviksølvforgiftning.

Referencer 

Legeringer
Kviksølvforbindelser
Amatoxiner

Amatoxinerne er en serie af giftige octapeptider der forekommer i to fluesvampe. Amatoxinerne hæmmer RNA-polymerasen hvorved proteinsyntesen blokeres. Da levercellerne hurtigt optager amatoxinerne fra blodet er dette organ særligt udsat ved amatoxinforgiftning.

Virkning 
Giftene kan ikke fjernes ved kogning eller ved tørring. Da amatoxinerne resorberes i leveren og i nyrerne, forgiftes disse organer ligeledes. Forgiftninger med fluesvampe forekommer, for eksempel beskrives seks tilfælde af forgiftning (med to døde) med Grøn fluesvamp (Amanita phalloides) i 1998 og 1999.

Symptomer 
Symptomerne er angiveligt opkastning, diarré og voldsomme mavesmerter. Hvis den forgiftede søger hospital og behandles inden 12-24 timer er der gode muligheder for at redde livet. De vitale organer kan dog have lidt skade.

Advarsel til svampesamlere 
Alle, der indsamler svampe med henblik på fortæring bør kende de to dødeligt giftige fluesvampe. Hvis man er mindre kyndig, bør man ikke indsamle svampe, der kan være en af disse.

Kendetegn 
Alle unge eksemplarer af fluesvampe har en tydelig ring på stokken og en knold, som er omsluttet af en skede der hos de farligste arter er sækformet. Snehvid fluesvamp er kridhvid overalt på frugtlegemet. Grøn fluesvamp har varierende nuancer af olivengrønt men kan være gullig eller i sjældne tilfælde helt hvid.

Litteratur 
Jensen K (2000) Svampeforgiftninger i 1998 og 1999. Svampe nr. 42, s. 30-31.
Korhonen, mauri, Svampe i vor natur (1973), Gyldendal
Wieland T og Faulstich H (1991) Fifty years of amanitin. Experientia 47, 1186-1193.

Eksterne henvisninger 
For en grundig beskrivelse af amatoxiner. Se: http://www.biokemi.org/biozoom/issues/515/articles/2299

Referencer 
  

Biologi
Kvælstofforbindelser
Amazone

Amazone er navnet på kvindelige krigere i den græske mytologi.

I den klassiske oldtids sagnhistorie fik Troja i krigen mod grækerne hjælp af amazonerne i Lilleasien. De var kvindelige krigere berømt for deres mod. Det hed sig, at de skar deres venstre bryst af, fordi det generede bueskydningen.

Amazonfloden er opkaldt efter disse krigere, da en af de første opdagelsesrejsende mente, at amazoner skød pile efter ham fra flodbredden. Ellers mente man, at amazonerne stammede fra Anatolien.

Kildehenvisninger

Litteratur 
 Klügmann, Adolf: "Die Amazonen in der attischen Literatur und Kunst" (1875). Arkivet på Archive.org, Hentet 17. oktober 2013.
 Iliaden (6. sang, v. 186)

Eksterne henvisninger 

  (Feidias’ Amazone, Kapitolium; Polykleitos’ Amazone, Berlin; Kresilas’ Amazone, Vatikanet.)
  (s. 613)

Se også 
 Skjoldmø
 Valkyrie
 Dahomey-amazonerne i Afrika.

Græsk mytologi
Amazonfloden

Amazonfloden er en primært brasiliansk flod med en imponerende udstrækning og bredde. Den har en længde på 6.400 kilometer og har over 1100 bifloder, der tilsammen afvander cirka syv millioner kvadratkilometer. 120.000 kubikmeter vand afledes i sekundet i udløbet. Floden er sejlbar for oceangående skibe, der næsten kan sejle Sydamerika tværs igennem. Andesbjergkæden standser dog denne sejlads. Indsejlingen ligger på østkysten af Brasilien, og kaldes 'Rio del Mar' – flodhavet.

Floden blev opkaldt efter amazonerne ved en fejltagelse, fordi nogle af de første opdagelsesrejsende i et enkelt tilfælde blev beskudt fra bredden med pusterør af langhårede krigere i bastskørter, som blev antaget for at være de kvindelige amazonkrigere, som, man på den tid vidste, skulle leve i en af verdens fjerneste afkroge.

Amazonfloden har over 2.000 fiskearter, lige fra elektriske ål til stimer af blodtørstige småfisk piranhaer (piratfisk).

Brasilianske videnskabsfolk mener at have opdaget, at flodens udspring i Peru er længere mod syd end hidtil antaget. Dermed vil Amazonfloden være omkring 6.800 kilometer lang, hvilket er længere end Nilen, der normalt anses for at være verdens længste flod.

Kilde/henvisning 

 

Atlantens afvandingsområde
Vandløb i Sydamerika
Floder i Brasilien
Ambassade

En ambassade er en stats diplomatiske repræsentation i en fremmed stat. Ambassadens opgaver består navnlig i:

 at repræsentere udsenderstaten i modtagerstaten,
 at beskytte udsenderstatens og dens statsborgeres interesser i modtagerstaten inden for de af folkeretten tilladte rammer,
 at forhandle med modtagerstatens regering,
 på enhver lovlig måde at skaffe sig oplysning om forhold og udvikling i modtagerstaten og indberette herom til udsenderstatens regering,
 at fremme de gode forbindelser og udvikle de økonomiske, kulturelle og videnskabelige forbindelser mellem udsenderstaten og modtagerstaten.

Desuden kan en ambassade varetage alle de opgaver, som et konsulat kan varetage.

Ambassaden ledes af en udsendt embedsmand, normalt med rang af ambassadør, og er derudover bemandet med udsendte og lokalt ansatte medarbejdere.

Ambassaden er beliggende i det fremmede lands hovedstad eller regeringssæde, og for at lette ambassadernes arbejde tilstås de visse immuniteter og privilegier, som er fastlagt i Wienerkonventionen om diplomatiske forbindelser.

Et ambassadekontor er en afdeling af en ambassade, som ligger i et andet land. Ambassadøren vil som oftest være sideakkrediteret fra dette andet land, mens ambassadekontoret i det daglige ledes af en chargé d'affaires a.i. 

I Berlin ligger de nordiske landes ambassader på samme grund. Ambassaderne blev indviet i 1999. Også i enkelte andre lande har to eller flere nordiske lande et samarbejde om lokaler, ofte benævnt kancellier.

De danske ambassader 

Danmark har 80 ambassader i udlandet inklusive 2 ambassadekontorer. De største ambassader ligger i Washington DC og Berlin.

Eksterne henvisninger 
 Danmarks ambassader (mangler opdatering) 
 Udenlandske ambassader og konsulater & Danmarks ambassader og konsulater

Diplomati
Ambassadør

En ambassadør er en diplomat af højeste rang, chef for en ambassade og sit lands officielle repræsentant i en anden stat.

Julius Cæsar skrev i sin bog om gallerne, at de kaldte tjenerne ambacti, der på latin i ental blev til ambactus. På fransk udvikledes ordet "ambassadør" derfra. Indlånt til norrønt fik man ordet ambátt, der betød "tjenestepige" og blev videreudviklet til ordet "embede". På tysk fik man af samme ordstamme ordet "Amt", der også benyttes i moderne dansk. Ordene "ambassadør", "amtmand" og "embedsmand" har altså det samme keltiske ophav, men det første har taget omvejen om fransk, det andet om tysk, mens det tredje er nordisk.

En ambassadør er akkrediteret modtagerstatens statsoverhoved. Før en ambassadør tiltræder sin post, skal han have opnået agrement fra modtagerstaten. Under en ambassadørs fravær fra posten vil ambassadens ledelse blive varetaget af den rang- og tjenstældste medarbejder ved ambassaden som chargé d'affaires a.i.

De diplomatiske forbindelser mellem Commonwealthlandene varetages af højkommissariater og højkommissærer, som har samme rang og status som ambassader og ambassadører i forholdet mellem andre stater.

Enkelte højtstående embedsmænd i Udenrigsministeriet har titel af ambassadør, selv om de gør tjeneste i København.

Danske ambassadører udnævnes af Dronningen efter indstilling fra udenrigsministeren.

Se også

Referencer 

 
Diplomati
Titler
Amfiteater

Et amfiteater er en rund scene omgivet af tilskuerpladser i trappeform, benævnt som en siddeskråning.

Amfi betyder "på begge sider", og et amfiteater adskiller sig fra et almindeligt (enkelt) teater ved, alt efter byggestil,
at have tilskuerpladser det halve eller hele vejen rundt.

Teatret består af tre elementer:

1. Orchestra: (græsk = danseplads) er den runde plads, hvor skuespillet foregår. Midt på orchestra står et alter, viet til Dionysos. 

2. Skene: (græsk = telt, bod, overdækket stillads) er et lille skur eller hus bag ved orchestra, hvori man kunne opbevare rekvisitter. Skene kunne meget praktisk og let indgå i opsætningen og f.eks. være kongeslot eller bolig for en af personerne. Skuespillerne brugte det også til at skifte dragter, masker og roller under stykket. På hver side af skene har der været en indgang til orchestra, sådan en indgang kaldes parodos (flertal: parodoi)

3. Theatron: (græsk = skueplads; tilskuerplads) var formet som en halv- eller trekvart-cirkel omkring orchestra, og skrånede opad. 

Romersk arkitektur
Antikken
Teater
Arenaer
Amfora

En amfora er en høj græsk beholder og vase med hals og to hanke. Bunden kan være spids, med fod eller fx trefod. Amforaen er oftest lavet af keramik, men kan i nyere tid også være lavet af marmor, glas eller metal.

Etymologi 
Ordet amphora er Latin afledt af det græske amphoreus (Αμφορέας) eller amphiphoreos (af amphi- ("på begge sider") + phoreios ("bærer")).

Anvendelse 
Amforaen blev brugt til opbevaring og transport af fx olivenolie og vin og kan rumme ca. 26-39 liter. Det er vist at amforaen, via fundne DNA-rester, også blev anvendt til transport af: krydderier, enebær, pistacia (fx ægte pistacie og mastiks), fyrreslægten, ærteblomst-familien (fabaceae; fx bønner og kikærter), ingefær-familien og valnød-familien.

Amforaerne kunne være udstyret med låg, stoppet til - eller forseglet ved transport af væsker. Der er fundet mange varianter af tilstopninger og forseglinger. Indersiden blev behandlet med harpiks, så væsker dermed har lav permeabilitet ud til keramikken.

Som nævnt i etymologi har amfora navn efter de to bærehåndtag. Bærehåndtagene kunne fx anvendes så to personer kunne bære amforaen, der har en masse på mere end 30 kg med indhold. Mange amforaer har en spids bund, så de kan stå i sand.

Andet 
Snabel-a @ var i middelalderens sydeuropa en forkortelse for amfora.

Fund 
Franske arkæologer fandt ca. 2000 år gamle forseglede amforaer. Spændingen var stor, da de åbnede én af dem for at smage på indholdet. Imidlertid havde de kemiske processer i tidens løb nedbrudt alt, hvad der kunne give mindelser om det oprindelige indhold, så væsken smagte af vand.

Se også 
 Pithos - græsk navn for stor beholder fra antikken ca. 100-1800 liter.
 Oinochoe - græsk væskebeholder fra antikken beregnet til at opskænkning af kopper og glas ved bordet.
 Onggi - koreansk beholder.

Referencer 

Keramik
Græske vasetyper
Rumfangsenheder
Ammoniumklorid

Ammoniumklorid, samt ammoniumchlorid og salmiak (der er de tilladte navne ifølge Kemisk Ordbog). Salmiak, som kommer af latin: sal ammoniacum ("ammontemplets salt"), er et salt, som til daglig kendes fra slik og rengøringsmidler. Det dannes, somme tider utilsigtet, ved en reaktion mellem saltsyre og en opløsning af ammoniak.

Et EU-direktiv prøvede i 2012 forbyde slik med et salmiakindhold på over 3‰ hvilket ville betyde enden for salmiaklakrids. Direktivet blev dog nedstemt.

Tekniske anvendelser 
Salmiak bruges blandt andet:
 I hårshampoo
 I lim til krydsfiner
 Som smagsstof i vodka og slik som f.eks. lakrids og bolsjer
 Som en ingrediens i visse rengøringsmidler.
 Som elektrolyt i batterier.
 Som tilsætningsstof i kvægfoder.
 Til at begrænse oxidation under smeltning af legeringer med tin.

Sundhed og sygdom 
Salmiak har været anvendt som hostemedicin: Ammoniakdampe fra midlet får luftvejene til at udskille mere slim, som så skulle være nemmere at hoste op. Der er dog ikke meget, der tyder på, at denne behandling har nogen reel effekt.

Se også 
 Ammoniumjern(III)sulfat

Ammoniumforbindelser
Klorider
Amnesi

Amnesi er tab af hukommelse af kortere eller længere perioder. Dette hukommelsestab kan være forbigående eller bestandigt, og kan opstå ved for eksempel sygdomme, slag mod hovedet eller misbrug af stoffer og alkohol. 

Amnesi er også et meget brugt plot i sæbeoperaer, hvor tilstanden bliver brugt til at bringe nyt liv til en historie der måske er blevet kedelig.

Symptomer
Amon

Amon var skabergud i det gamle Egypten, dyrket i flere byer, navnlig i Theben, hvor hans vigtigste tempel, Karnak-templet lå, men også i andre egyptiske byer. Ligesom flere andre guder bragtes Amon allerede tidligt i forbindelse med solguden Ra – han kaldtes derfor ofte Amon-Ra. Da Theben under det 11. Dynasti blev kongesæde og snart efter hele Egyptens hovedstad, fik Amon stor anseelse i hele landet.

Til ære for Amon blev der i Theben rejst flere store templer, som man stadig kan se rester af ved Karnak.

Amon-Ra 
Amon-Ra var en sammensmeltning af den thebanske lokalgud, Amon, og symbolet for solskiven, Ra. Amon-Ra var altså solgud i Theben, det nuværende Luxor.

Historie
Amon var oprindeligt vindens gud. Han nævnes i pyramideteksterne, men var ikke en vigtig guddom i det gamle rige

Efter at de Thebanske fyrster tog magten efter første mellemtid, og Theben blev kongesæde i det 11. dynasti, steg Amons betydning, og flere konger kaldte sig Amenemhet. Amon blev ophøjet til rigsgud og smeltede sammen med Ra for at blive til Amon-Ra, og i Theben
blev Karnak-templet grundlagt.

I det nye rige var Amon blevet landets mægtigste gud, og i hans hjemby Theben blev Karnak-templet udbygget.
Faraonerne i det nye rige kaldte sig Amenhotep, denne tradition blev først brudt af Amenophis 4., der skiftede navn til Akhenaton og forbød de traditionelle guder til fordel for solguden Aton.
I sentiden fortsatte dyrkelsen af Amon, og særligt i 25. dynasti blomstrer den.
Amon-kulten fortsatte langt ind i den græsk-romerske periode, hvor han blev identificeret med Zeus som Zeus-Amon.

Andre navne
Amon kunne også staves Amen og Amun, oprindelsen til kongenavnene Amenemhet og Amenhotep (Amenophis)

Ogdoaden
I Hermopolis var Amon en af de otte urguder, der sammen med hustruen Amaunet, som senere smeltede sammen med Mut, Heh, hans hustru Hauhet, Nun og Naunet, og Kek og Kauket, udgjorde ogdoaden, eller otteguderkredsen i Hermopolis.

Kilder/henvisninger 

 Salmonsens Leksikon

Egyptiske guder
Ampere

En ampere (symbol A) er i fysikken et mål for elektrisk strøm.
Enheden er en SI-grundenhed og defineres til og med 19. maj 2019 på følgende vis: En ampere er den konstante strøm som, hvis den opretholdes i to uendeligt lange lige parallelle ledere med negligerbare cirkulære tværsnit, som er placeret med 1 meters afstand i vakuum, vil producere en kraft mellem disse to ledere på 2×10-7 newton per meter.

Fra den 20. maj 2019 vil en ampere i stedet være defineret som en strøm af elementarladninger på 1 coulomb pr. sekund, som passerer en grænseflade.

1 ampere er herefter = 6,24150907446076 × 1018 e/s.

Enheden ampere er opkaldt efter den franske fysiker André-Marie Ampère, en af de første som udforskede elektromagnetismen.

Referencer 

Grundlæggende SI-enheder
Måleenheder
Amsterdamtraktaten

Amsterdamtraktaten er en EU-traktat, som var til folkeafstemning i Danmark den 28. maj 1998.

1.647.692 stemte Ja og 1.342.595 stemte Nej til Danmarks tiltrædelse af traktaten.

Tidslinje 

EU-traktater
Amulet

En amulet (af latin amuletum, uvis oprindelse) er en genstand som bæres - typisk i snor om halsen eller i lommen - som magisk beskyttelse mod ondt, såsom sygdom og ulykke, eventuelt også for at opnå kraft og lykke.  En amulet kan være et smykke eller et erobret trofæ, eksempelvis kløer og tænder fra vilde dyr, sten eller mineraler. 

Tidligere er udtrykkene lønværge og trylleværn også blevet brugt om en amulet. Sejrssten var eftertragtede amuletter; i folketroen rugede ravnen sine æg ud med en sejrssten, der ville give sin ejermand lykke, og dertil var til hjælp ved svære fødsler.  I Didrik af Berns saga berettes om kong Nidungs bekymring for at tabe et slag, fordi han ikke havde sin sejrssten hos sig. Han lovede sin datter og tredjedelen af riget til den mand, der kunne bringe ham stenen inden den følgende dag, da slaget skulle stå. Det klarede smeden Velent, ved at låne den rappe hest Skemming.  I den samme saga berettes også om Sigurd, der vil gå til ro efter at være blevet såret i kamp; desuden var han kommet i tanker om, at han havde "glemt sin Sejrssten hjemme". 

I viking- og merovingertiden var torshammere særlig udbredt i hele Nordeuropa.

Noter

Se også
Talisman
Fetich
Sipbilleder
Segl

 
Mytologi
Amøbe

Amøben er et halv millimeter stor protozo, som er opbygget af én celle. Amøber klassificeres i øjeblikket under protister under protozoer, men klassificeringen bliver ændret når en bedre forefindes.

Amøber forekommer meget almindeligt i søer. De lever frit i vand eller som parasitter, et eksempel på en parasitisk amøbe kunne være Entamoeba histolytica.

En amøbe er indehaver af en biologisk rekord: det største genom er bestemt for Polychaos dubium med 670 milliarder basepar. Til sammenligning har det humane genom kun 3,2 milliarder basepar.

I 2008 blev en en-cellet 2,5 cm stor kugleformet amøbe Bahamian Gromia fundet ved Bahamas nær ved Little San Salvador Island. Den bevæger sig ved at rulle henover havbunden.

Se også 
 Hjerneædende amøbe
 Mikroorganisme

Eksterne henvisninger 

 Die Amoebe (Amoeba proteus) 
 Images of Protista (Protoctista)/ Protozoan/ Phylum Rhizopoda (Amoebas or Amebas)
 Amøbedysenteri - amøbiasis. Sundhedsguiden.dk
 Hvad er Amøbedysenteri. Netdoktor.dk
 Forbløffende skabning opdaget i Nivå bugt. Videnskab.dk
 Kidnapning af bakterie blev starten på alle planter. Videnskab.dk
 How fast does an Amoeba travel?: Citat: "...0.5 and 3.0 microns per second..."
 BBCNews: 27 September, 2000, When slime is not so thick Citat: "...It means that some of the lowliest creatures in the plant and animal kingdoms, such as slime and amoeba, may not be as primitive as once thought...."

Kilder/referencer 

 biocab.org: Amoeba Clasif 
 Tree of Life: Amoeba
 Taxonomicon – Genus Amoeba

Amoebozoa
Anagram

Et anagram er et ord eller en sætning, som er dannet ved omflytning af et andet ords bogstaver; typisk således at en ny betydning opstår.

Palindromer udgør en delmængde af de mulige anagrammer, og er ord eller sætninger, der giver mening læst såvel forfra som bagfra.

Eksempler

Danske eksempler 
Herunder er nogle danske eksempler på anagrammer:
Kaste = taske
Knud = dunk
Amok = koma
Pia Kjærsgaard - Kaja græd i Spar
Martin Geertsen - Gratinmesteren

Engelske eksempler 
Nogle engelske eksempler:
Schoolmaster = the classroomMadame Curie = radium came
The morse code = here come dotsDesperation = a rope ends it
''The meaning of life = the fine game of nil

Brugt

Harry Potter
Romeo G. Detlev Jr. = Jeg er Voldemort (Engelsk: Tom Marvolo Riddle = I am Lord Voldemort)

Doctor Who
Doctor Who = Torchwood

Henvisninger

Eksterne links
Anagrammer med danske ord
Anagrammer på flere sprog 
The Anagram Times

Ordtyper
Hjernevridere
Anakronisme

Anakronisme (af græsk ανα ana "igen", "tilbage" og χρόνος chronos "tid") altså når tiden ingen forskel gør.

I dansk sprogbrug bruges anakronisme om en tidsmæssig uoverensstemmelse af elementer inden for en given sammenhæng.

Generelt forekommer anakronismer, når noget fejlagtigt eller bevidst (f.eks. i kunstnerisk øjemed) fremstilles som tilhørende en anden tidsperiode end det normalt tilskrives, eller når man iagttager fortiden ud fra ens egne forudsætninger, f.eks når vi kritiserer andre tiders folk for at have brugt tortur etc. I dette tilfælde, bebrejder vi altså dem ud fra vores egne forudsætninger, uden at tage højde for at tortur er blevet brugt som lovligt afstraffelsesmiddel i mere end 3000 år.

Et af de mest berømte eksempler på en anakronisme er fra Shakespeares Julius Cæsar der indeholder et mekanisk ur, en opfindelse der først så dagens lys hundredvis af år efter Cæsars tid.

Tid
Anamnese (sygehistorie)

Anamnese (gr: αναμνησις anamnesis "erindring") er betegnelsen for patientens egen redegørelse for sin sygehistorie eller generelt for en patients sygehistorie.

Anamnesen bruges og optages af sundhedsprofessionelle (læger, ambulancereddere, kiropraktorer, fysioterapeuter, ergoterapeuter, m.v.) for at kunne planlægge den korrekte behandling for en specifik patient.

Anamnese bruges desuden også om en borgers journal inden for det offentlige og omfatter bl.a. fortløbende journalnotater i en kontanthjælpssag, en pensionssag, en sygedagpengesag o.l.

Lægefaglige procedurer
Anapæst

En anapæst er en versefod på to ubetonede plus en betonet stavelse og har en stigende betoning. (..-) Det er dermed det modsatte af en Daktyl

Eksempler på ord som udtales som anapæst  
elefant
telefon
automat
kolibri
fantasi
anapæst

Kilder/henvisninger
Lexopen

Verslære
Versefødder
Anarki

Anarki kommer af det græske ord ἀναρχία anarkhia, der betyder "fravær af et styre" (sammensat af ἀν- an- "uden" og ἀρχία arkhía "styre"). Anarki har en række forskellige, men relaterede betydninger:

 Fravær af nogen form for politisk autoritet og/eller socialt hierarki
 Politisk uorden og forvirring
 Fravær af styrende principper som fælles standarder og mål

Den første definition, fraværet af politisk autoritet, kan henvise til et teoretisk (eller eksisterende) samfund baseret på anarkisme eller anarko-syndikalisme, eller til det internationale politiske system (se international politik:realisme).

I den anden og tredje betydning henviser begrebet til stater med politisk kaos. Ud fra disse definitioner er den nuværende situation i Irak et anarki.

Når begrebet anvendes i den anden betydning, henvises der generelt til systemer, hvor flere grupper samtidigt påberåber sig den legitime brug af magt (jfr. Max Weber), på trods af, at denne situation ikke svarer til ordet anarkis etymologi. En sådan situation skulle rettelig betegnes polyarki. Dette er en typisk kommunikationsbrist mellem dem, der tror på anarkisme som en bæredygtig samfundsindretning, og dem, der ikke er bekendt med anarkistisk ideologi og filosofi.

Se også 
 Anarkisme
 Anarkiet
 Anarkistisk Wiki 

Anarkisme
Andeigle

Andeiglen (Theromyzon tessulatum) er en op til 10 cm lang igle med fire par øjne, der lever i søer. Arter af andeigler findes på den nordlige halvkugle og i Sydamerika. 

Iglen sidder i undervandsvegetationen og venter på, at en vært kommer forbi. Når f.eks. en and stikker hovedet ned i vandet, griber iglen fast i næbbet og bevæger sig ind i andens næsebor og svælg for at suge blod. Hvis værten angribes af mange igler, kan den blive kvalt. 

Æggene lægges i en kokon, der er fastgjort til planter eller sten. Æggene klækker efter ti dage, hvorefter ynglen sidder fastgjort til den voksne igle i 2-4 måneder. Ynglen har brug for et måltid blod for at udvikles. Man mener iglen har brug for tre af den slags måltider for at blive fuldt udvokset. Iglen forlader værten imellem måltiderne og kan derfor undvære et blodmåltid i mindst ni måneder. Andeiglen benytter som navnet antyder, normalt andefugle som værter, men den kan også sætte sig på gnavere

Referencer 

Ledorme
Parasitiske ledorme
Anders Ølgaard

Anders Lebeck Ølgaard (5. september 1926 i Aabenraa – 25. april 2009) var en dansk økonom og professor ved Københavns Universitet fra 1962 til 1996. Han var formand for Det Økonomiske Råd (overvismand) 1970-1975.

Fodnoter

Eksterne henvisninger 
 

Økonomiske vismænd fra Danmark
Professorer fra Københavns Universitet
Faglitterære forfattere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra Aabenraa
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Andreaskors

Andreaskors også kaldet crux decusata (latin X decem "10") er et X-formet kors.

Korset er opkaldt efter Apostlen Andreas, om hvem traditionen vil vide at han i sin udbredelse af Jesu ord rejste nordpå gennem det nuværende Tyrkiet og endte i Grækenland, hvor han blev korsfæstet på et kors af denne form. I kunsten gengives Andreas med dette kors som attribut.

Apostlen Andreas (Saint Andrew) er skytshelgen for Skotland, hvorfor andreaskorset indgår i Skotlands flag. Storbritanniens flag Union Jack er sammensat af Englands Skt. Georgskors, Skotlands Skt. Andreaskors (og Irlands tilsvarende Skt. Patrickskors).
 
Andreaskorset anvendes som ruteafmærkning for de europæiske fjernvandreveje.

Heraldiske kors
Androfobi

Androfobi (fra oldgræsk: ἀνήρ "mand" og φόβος "frygt") er en unormal og vedvarende frygt for mænd. Bør ikke forveksles med misandri, som er foragt for mænd.

Folk som lider af androfobi oplever angst selvom de godt ved at de ikke står over for nogen reel fare. Androfobi er en af uendelig mange fobier, og kan ofte spores tilbage til en bestemt begivenhed, som udløste fobien, ofte en traumatisk oplevelse i en tidlig alder. Hvad angår androfobi kan det ofte være voldtægt eller andre overgreb begået af en mand på et barn.

Fobien i populær kultur
I den kendte danske tv-serie Matador, fik Misse Møhge denne fobi, efter at hendes mand, overlærer Andersen,  havde forsøgt at tiltvinge sig hende på deres bryllupsnat.

Noter 

Fobier