alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Agronomi

Agronomi eller landbrugsvidenskab er videnskaben om jordbrugsdrift. 

Uddannelsen fører frem til ansættelse om jordbrugskonsulent eller videnskabelig medarbejder ved private eller offentlige virksomheder med tilknytning til jordbrugserhvervet.

En kandidat, som har studeret agronomi, bærer titlen cand.agro.. Det Biovidenskabelige Fakulutet ved Københavns Universitet er det eneste sted i Danmark, der uddanner og forsker i landbrugsvidenskab.

Se også 
 Agrofysik
Agter

Agter er i skibsterminologi betegnelsen for bagude (agterud), bageste del af skibet, og hækken er den del af skibet som rager agter ud over vandlinjen.

Achter (præposition) er det hollandske og plattyske ord for: bag ved, bag.

Kilde 
 agter i Ordbog over det danske sprog

Skibsterminologi
Vektor (flertydig)

Vektor (latin: "bærer") kan henvise til flere artikler:
 Vektor (matematik) – et objekt i et vektorrum
 Vektor (geometri) – et objekt med en størrelse og en retning, specialtilfælde af Vektor (matematik)
 Vektor (biologi) – en smittebærer
 Vektor (datalogi) – data- eller informationsbærer
 Vektor (programmering) – en liste eller en tabel indenfor programmering
 Vektor (computervirus) – relateret til computervirus
 Vektorgrafik
Gråsæl

Gråsælen (Halichoerus grypus) er et pattedyr i familien ægte sæler. Den er udbredt i tre adskilte bestande i Nordatlanten, én ved den nordamerikanske østkyst, én omkring De britiske Øer, Island og den norske kyst og én i Østersøen og Den botniske Bugt. Gråsælen er let kendelig på sit karakteristisk langstrakte hoved.

Gråsælen blev første gang videnskabeligt beskrevet af præsten og grønlandsforskeren Otto Fabricius i 1788.

Levevis 
De gamle hanner og de drægtige hunner samler sig på ynglepladserne nogle uger, inden fødslerne finder sted. Gråsæler føder deres unger på forskellige tider af året alt efter, hvilken bestand, der er tale om. For Østersø-bestanden sker dette i februar-marts, mens det er september-oktober for Vadehavs/Nordsø-bestanden.

De ældre og kraftige hanner samler sig et harem på 4-5 hunner. Parringerne, der foregår i vandet, sker cirka 2 uger efter fødslerne. Ungen fødes ligesom hos andre sæler på land eller is, hvor den opholder sig i den fire uger lange dieperiode. Ungerne fødes med en hvid ulden fosterpels, der fældes efter nogle uger. Denne pels er ikke vandskyende, så det kan være fatalt for ungen at blive skræmt i vandet inden fældningen. Når moderen forlader ungen efter dieperioden, skal ungen klare sig selv. Ungen ernærer sig især af krebsdyr og bløddyr i den første tid.

De voksne lever af bundlevende fisk, f.eks. torsk og tobis. De foretager korte dyk på forholdsvis lavt vand, det vil sige oftest på mindre end 120 meters dybde og i under 8 minutters varighed.

Hunnerne bliver kønsmodne cirka tre år gamle, mens hannerne først er kønsmodne 6-7 år gamle.

Udseende 
Hannerne bliver op til 2.3 m lange og kan veje op mod 300 kg. Hunnerne er noget mindre. Den er dermed Danmarks største rovdyr. Pelsen har som regel en grå bundfarve med et stort antal mørke pletter. De voksne sæler, især hannerne, har et meget stort og karakteristisk hoved, der sammen med den store størrelse gør det nemt at artsbestemme dem, hvorimod de unge gråsæler er vanskelige at kende fra spættet sæl.

Forekomst i Danmark 
Indtil begyndelsen af 1900-tallet var gråsælen vidt udbredt i Danmark, men en betydelig jagt udryddede bestanden.
Den danske rødliste i 1997 kategoriserede gråsælen som akut truet art.
Gråsælen findes i dag især på Anholt og Rødsand ved Gedser. I de senere år er gråsælen desuden begyndt at optræde hyppigt på banker i Vadehavet. Gråsælen er dog stadig langt sjældnere end den spættede sæl, der er den hyppigste sæl i Danmark.

Rødsand 
I Danmark blev der i 2003 fundet en levende unge på Rødsand, hvilket er første gang arten vides at have ynglet i Danmark i mere end 100 år. I de efterfølgende år er 1-2 unger blevet set på Rødsand og det betragtes som sandsynligt, at arten er ved at genindvandre som stabil yngleart.

Tat 
Der er observeret gråsæler på Tat ved Christiansø. I 2009 blev anslået 40 observeret, mindst 80 i 2010 (hvor den ynglede på Tat), og mindst 180 i 2011.

Kilder/Henvisninger 

 Fiskeri- og Søfartmuseet, Esbjerg
 Herluf Winge. Pattedyr. G.E.C. Gads Forlag. Bind 5 i Danmarks Fauna. København 1908.

Ægte sæler
Danske arter i Habitatdirektivet
Nordamerikas fauna
Danmarks pattedyr
Skandinaviens fauna
Brage

Brage er den norrøne gud for skjaldekunsten. Han forvalter kundskaben om asernes historie og er deres bedste fortæller. Han ønsker de døde velkommen til Valhal på vegne af sin far, Odin. Han er langskægget ligesom han, og ifølge sin kone Idun glad for øl.

Ligesom hende er han en utydelig skikkelse i den bevarede mytologi. Flere, herunder Folke Ström, har foreslået, at han muligvis ikke blev opfattet som en egentlig guddom, men i stedet blot var en litterær konstruktion. I de islandske kilder knyttes han til digterkunsten og beskrives som den ypperste af alle skjalde. Men bortset fra Lokasenna, hvor han udsættes for den værste hån ved at blive beskyldt for fejhed, optræder han ikke i nogen kendt myte. Ifølge Snorre er Brage berømt for sin visdom, og især for veltalenhed. Mærkelig nok nævnes han sjældent af skjaldene selv; han er endnu mere ukendt end Hermod, selv om det - ifølge Eyvind Skaldaspillir - var Hermod og Brage, der sammen modtog kong Håkon den Gode i Valhal, da han i 961 døde af sin sår efter slaget ved Fitjar udenfor Stord.

Etymologi 

Navnet Brage forbindes med "bragd" ("storværk", "bedrift")  og med bragr, det norrøne ord for digt og poesi. Desuden har Brage navnesammenfald med en berømt og virkelig skjald, nemlig Brage Boddason, der levede i det 9. århundredes Island. Dette er det eneste kendte eksempel fra Norden på, at et gudenavn blev brugt som personnavn uden et andetled (jf. bl.a. Thorólf, Ásgeir og Odinkar). På den baggrund er det blevet foreslået, at han er en guddommeliggjort udgave af den virkelige skjald. Anne Holtsmark mener, at Brage repræsenterer en sen udvikling, da han i mytologien har samme funktion som en skjald og herold hos en vikingekonge. Hun understreger dertil, at han intetsteds fremstilles som en egentlig gud.

Et brageløfte 
I norrøn tid tømte man en skål, kaldt "et bragebæger" (på norrønt bragarfull), når man afgav et højtideligt løfte om at udføre et storværk. På moderne norsk betyder "et brageløfte" et løfte af sådant omfang, at man kan få svært ved at indfri det.

Noter

Litteratur 
 Holtsmark, Anne (1989): Norrøn mytologi. Tru og myter i vikingatida. 
 Steinsland, Gro (2005): Norrøn religion : myter, riter, samfunn, Oslo: Pax forlag. 
 Ström, Folke (1985): Nordisk hedendom; Tro och sed i förkristna tid, Akademiförlaget

Eksterne henvisninger 

Aser
Open source

Begrebet open source (åben kildetekst, åben kildekode, fælleskode) stammer fra slutningen af 1990'erne. Det er et forsøg på kommercielt at brande åben kildekode fra dele af fri software-bevægelsen. Open source dækker over en række softwarelicenser, der giver brugeren af softwaren 

 adgang til programmets kildekode (man skal have lov til at få det som programmøren skrev),
 lov til at ændre programmets kildekode og lave en ny version af programmet og
 videregive programmet og/eller ens egen version af programmet.

Alt uden at diskriminere personer, grupper, systemer eller brugen af programmet.

Ti krav skal opfyldes for at et program kan kaldes open source. De er kendt som The Open Source Definition. Open source-bevægelsen opstod som modstykke til Free Software Foundation (FSF), der tillægger fri software moralske, etiske og samfundsmæssige betydninger og derfor foretrækker fri software. 

Det er en misforståelse, at der generelt er krav om, at de afledte værker skal frigives som open source. Dog har nogle open source-licenser disse krav,  copyleft-licenser.

Begrebet open source blev skabt som en kommerciel version af fri software (på engelsk: Free Software). Nogle virksomheder bryder sig ikke om, at fri software har et moralsk budskab og foretrækker open source, som ikke er "overrumplet" af moral eller etik.

Richard Stallman foretrækker begrebet fri software i stedet for open source, da han og GNU-projektet mener, at open source kun fokuserer på det praktiske aspekt og helt glemmer de etiske og moralske værdier, som fri software bygger på. For eksempel fremhæver Stallman, at fri software fremmer social solidaritet ved at dele ressourcerne og samarbejde, et standpunkt, han mener open source-lejren overser. Begrebet Free and Open Source Software (FOSS) bliver brugt af både fri software- og open source-tilhængere, dækkende begge begreber.

Open Source Initiative (OSI) udarbejdede definitionerne for open source-software, og godkender også licenser jævnfør disse definitioner.

En af de første open source-licenser er GNU General Public License (GPL), der er fjorten år ældre end open source-begrebet. GPL er en licens som GNU-projektet lavede i forbindelse med fri software. Free Software Foundation, som står for GNU-projektet, frabeder sig, at man kalder GPL en open source-licens (dog er den godkendt af OSI som sådan) og foretrækker copyleft fri software.

De ti punkter i The Open Source Definition 
 Fri videreformidling
 Kildekode
 Afledte værker
 Kildekodens integritet
 Ingen diskrimination mod personer eller grupper
 Distribuering af licens
 Licensen må ikke være produktspecifik
 Licensen må ikke begrænse anden software
 Licensen skal være teknologi-neutral

Open source i bredere sammenhænge 
Begrebet Open source anvendes også uden for it-området. Fx i Open source-religion og inden for musik, hvor kunstnere som Brad Sucks producerer Open source-music.

Se også 
 DOSS (Dansk Open Source Selskab)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Open Source Initiative (engelsk) – organisationen bag open source og dets definition.
 The Open Source Definition
 Grafisk oversigt over hvad de forskellige licenser dækker over

 
Immaterialret
It-ret
HTTPS

HTTPS (Hypertext Transfer Protocol Secure) er en krypteret udgave af HTTP, som benytter Transport Layer Security (TLS) eller den nu usikre Secure Sockets Layer (SSL). HTTPS er en protokol på internettet, der oftest bruges i forbindelse med tjenester, hvor kun afsender og modtager må kende meddelelsen, for eksempel netbanker, debetkort- og kreditkort-betaling via internettet og/eller tilmelding, hvor CPR-nummer skal opgives.

HTTPS bliver primært brugt til at forhindre uvedkommende i at tage data, der kommer fra webserveren til klienten. HTTPS kan forhindre de såkaldte "man in the middle"-angreb.

Stort set alle moderne webbrowsere forstår denne protokol, der som standard benytter port 443.

SSL certifikater

Typer af certifikater 
Der findes overordnet 3 forskellige typer af certifikater.

1. Domæne verificeret 
Et domæne verificeret certifikat beskytter brugerne på hjemmesiden fuldt ud med en sikker forbindelse mellem server og browseren.

2. Firma verificeret 
Et firma verificeret certifikat har samme funktion som et domæne verificeret SSL Certifikat. Derudover er identiteten på virksomheden også bekræftet, så man er sikker på, at SSL certifikatet tilhører den virksomhed der står angivet.

3. Udvidet firma verificeret 
Dette certifikat kræver en mere kompliceret godkendelse af virksomheden. Det drejer sig om ejeren af virksomheden og en fysisk adresse. Dette certifikat er et bevis på at virksomheden har den højeste standard inden for sikkerhed. Det giver brugeren tryghed og sikrer, at de kan trygt kan indtaste personfølsom data på hjemmesiden.

Se også
 InterPlanetary File System - kan erstatte https

Eksterne henvisninger 

 RFC 2818: HTTP Over TLS
 RFC 5246: The Transport Layer Security Protocol 1.2
 RFC 6101: The Secure Sockets Layer (SSL) Protocol Version 3.0
 Free certifikates system

HTTP
World Wide Web
Sommer

Sommer er den del af året, hvor den nordlige (henholdsvis den sydlige) halvkugle vender i retning mod solen.
Astronomisk sommer begynder på midsommerdag (den 21. eller 22. juni på den nordlige halvkugle, den 21. eller 22. december på den sydlige halvkugle) og ender på efterårsjævndøgn (den 22. eller 23. september på den nordlige halvkugle, den 20. eller 21. marts på den sydlige halvkugle).

Fordi jordens akse er skæv, vil det lys, den halvkugle, der vender hen mod solen, får, være mere koncentreret, og derfor også varmere. Den anden halvkugles lys vil blive spredt ud, og det opleves som vinter. Sommeren giver lange dage og korte nætter og dermed øget indstråling og opvarmning. 

Der er ingen officiel meteorologisk definition; men for Danmark er foreslået perioden, hvor minimumstemperaturen ligger over 10 °C (ca. 20. juni til ca. 19. september).

Man kan også beskrive sommer mere enkelt ved at kalde den perioden mellem forår og efterår. I Danmark er der tradition for, at kalenderen betegner månederne juni, juli og august som sommermånederne.

Eksterne kilder/henvisninger
Litteratur

Litteratur - afledt af ; bogstav - betegner næsten enhver form for skrift. Udtrykket bruges ofte synonymt med skønlitteratur. Litteraturens overordnede genrer er faglitteratur og skønlitteratur, herunder prosa og poesi. Da litteraturen også kan fortælles og synges, omfatter den også sange og [[eventyr]. Ældre tekster, såsom legender og historiske myter, er også omfattet, og endda middelalderen liturgiske og teologiske tekster. Men i det hele taget er termen netop meget inklusiv. Tekster der ikke regnes for litteratur er for eksempel regnskaber og skøder.

Introduktion 
Den præcise opdeling af litteraturen i områder har varieret og er blevet voldsomt udvidet gennem tiden.
 Tidsperspektivet behandles i litteraturhistorien. 
 Litteraturforskning er den videnskabelige behandling af litteratur i almindelighed.
 Litteraturkritik er diskussion og bedømmelse af (især den samtidige) litteratur.
Alle tre områder har ført til utallige klassificeringer af området i forskellige genrer, enten i form af skønlitteratur, der overvejende er fiktionsbaseret, eller faglitteratur/sagprosa.

Former for litteratur 
 Poesi
 Lyrik
 Epik
 Prosa
 Drama
 Essay

Andre måder at opfatte litteratur på 

 Diversiv
 Formativ
 Konfirmativ

Lister over forfattere og genrer 
 Ønskelisten forfattere
 Ønskelisten polske forfattere
 Ønskelisten østrigske forfattere
 De litterære genrer

Se også 
 humor, sprog, folkevise
 Projekt Runeberg – Skandinavisk litteratur online.
 Kalliope.org
 Litteratursiden.dk

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Wikisource
 Nordisk Råds Litteraturpris  
Google: Litteratur , Netbutikker Bøger , Elektroniske tekster 
Hernov: Gratis e-bøger 
KnowWare: Multi-Download af gratis PDF-filer – alfabetisk sorteret efter tema!  Citat: "...2002, Nov. 21: Der kommer ikke flere filer om computer programmer paa denne side. Som beskrevet andetsteds prioriterer jeg andre aktiviteter (bla. KnowWare's tyske og eng. hjemmesider) højere end denne danske. Du må gøre med disse filer, hvad du vil, undtagen een ting: Tjene penge på dem. ..."
digte.dk – internetsitet hvor skandinavisk kultur opstår 
 http://beinecke.library.yale.edu/dl_crosscollex/ – Yale University Databank – med komplette skanninger af bøger. Søg efter skriftets navn.
 Google: Literature , Electronic Text Archives , Magazines and E-zines , Online Writing , Writers Resources , Libraries, Digital , Cataloguing, Metadata , Distance Learning 
 T. Miles: Resources for Research and Writing
 nzdl.org: The New Zealand Digital Library
 The Universal Library
 e-zine-list: John Labovitz's e-zine-list
 Project Gutenberg Online Library 
 Abacci – Projekt Gutenbergs tekster matched med Amazon anmeldelser
 George MacDonald Complete E-Texts
 Faerie Tales and Romantic Literature
 Free Books & Book Reviews Online
 Internet Book List  – A database of many books with user reviews and ratings
 Read Print  – includes many free public domain books
 Gruppo04:  web resources about European literatures 

 
Videnskab
Humaniora
Biblioteks- og informationsvidenskab
Religionsvidenskab

Religionsvidenskab er læren om og det videnskabelige studium af fænomenet religion og verdens forskellige religioner set udefra, ikke at forveksle med teologi, der er læren om (og studiet af) en bestemt religions, som regel kristendommens, dogmatik, ritualistik og historie fra en position inden for samme religion.

Religionsvidenskaben ser på religioner fra forskellige etablerede videnskabers synsvinkel, f.eks. fra sociologien, fra antropologien, fra psykologien osv. og anvender disse videnskabers tilgange og metoder til at beskrive, analysere, fortolke og sammenligne forskellige religioner.

Religionsvidenskaben tilstræber at forholde sig så objektivt så muligt til forskellige religioner og livsanskuelser, ganske som dens ovennævnte hjælpevidenskaber gør det.

I Danmark udbydes Religionsvidenskab som fag på Københavns Universitet, Aarhus Universitet og Syddansk Universitet.

Se også 
 Religionshistorie
 Religionssociologi
 Chaos - Skandinavisk Tidsskrift for Religionshistoriske Studier
 Religionsvidenskabeligt Tidsskrift
 Tabu (Studentertidsskrift ved Religionsvidenskab på Københavns Universitet) 
 Rite
 Ritual

Eksterne henvisninger 
 Afdeling for Religionsvidenskab, Aarhus Universitet 
 IAHR- International Association for the History of Religion
 EASR- European Association for the Study of Religions
 DAHR- Dansk Selskab for Religionshistorie
 Chaos - Skandinavisk Tidsskrift for Religionshistoriske Studier
 Religionshistorisk Forening 
 Selected Program Resources in Religious Studies and Theology 
 International Society for the Study of Sociology of Religion 
 The Council of Societies for the Study of Religion
 NASR- Northamerican Association for the Study of Religion

Se også 
Religionsundervisning i Danmark

 
Teologi
Aida (opera)

Aida er en opera af Giuseppe Verdi, komponeret i 1871. Handlingen udspiller sig i Egypten på de første faraoners tid.

Egypten og Etiopien er i krig. Aida (etiopisk prinsesse og slave hos Amneris, en egyptisk prinsesse) og Radames (officer i den egyptiske hær) forelsker sig i hinanden. Radames kommer uforvarende til at afsløre militære hemmeligheder for Aidas far, kongen af Etiopien. Radames bliver grebet i forræderiet og dømt til døden. Amneris tilbyder Radames at slippe for dødsstraf hvis han afsværger sin kærlighed til Aida, men det nægter han, og det hele ender grumt med at Aida og Radames bliver begravet levende i en krypt. 

Operaen indeholder egyptiske ritualer og påkaldelser af Ptah og Isis.

Blev uropført i Cairo d. 24. december 1871. Verdi skulle skrive en hymne til åbningen af Suez-kanalen i 1869, men ikke en opera. Han komponerede senere Aida.

Aida opførtes i den nybyggede opera i København den 26. januar 2005 som den første opera i fuld længde.

Andre versioner 
Aidas "Triumfmarch" (Marcia Trionfale / The Triumphal March) synges i fodboldstadioner i Europa.

Note

Eksterne kilder/henvisninger 

 Aida, artikel på Classical.net

Operaer af Giuseppe Verdi
Operaer på italiensk
Ainuere

Ainuerne er sandsynligvis Japans oprindelige befolkning. De stammer sandsynligvis fra Jōmon-befolkningen og proto-japanerne.

Den japanske kolonisering af Hokkaido førte i 1400-tallet og senere til stridigheder med ainufolket, som blev endegyldigt undertrykt i 1800-tallet. Ainufolket blev påtvunget japanske skikke og klæder. Af de 24.000 personer på øen Hokkaido, som fortsat regnes som ainu, er så godt som ingen genetisk så at sige "ren" ainu. Kun få praktiserer religionen og sproget ainu tales i dag kun af omkring 15 personer. I dag arbejder de fleste ainu inden for fiskerinæringen, og den traditionelle ainukultur findes kun bevaret i et fåtal byer, som lever af turismen. Der findes også mindre grupper af ainu i Rusland – på Sakhalin, Kamtjatka og Kurilerne. De taler dog ikke mere sproget ainu.

I 1997 erklærede en japansk domstol, at ainuerne er landets indfødte befolkning og ikke blot en etnisk minoritet. Det blev senere i 2008 anerkendt af parlamentet ved en resolution.

Antal 
Udviklingen af ainu på Hokkaido i Japan er følgende (skøn):
 1807: 26.256
 1822: 23.563
 1854: 17.810
 1873: 16.272
 1903: 17.783
 1931: 15.969
 1984: 24.381

Traditionel kultur 
Traditionel ainuklædedragt bestod af tøj vævet af elmbarkfibrer og huder. Klædedragten var dekoreret med geometriske figurer. Mændene havde traditionelt store skæg og kvinderne skæglignende tatoveringer omkring munden.

Religion 
Religionen kredser omkring besjælede naturkræfter, og det vigtigste religiøse ritual var at ofre bjørne. Både skikken med at tatovere kvinder omkring munden og at ofre bjørne blev forbudt, da ainufolket blev undertvunget af japanerne.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Ainu museum  
 youtube.com: Ainu, First People of Japan, The Original & First Japanese
 youtube.com: Ainu's new identity

Folkeslag i Rusland
Folkeslag i Japan
Urfolk
Luftvåben

Et luftvåben er den gren af et lands væbnede styrker, som tager sig af luftbårne krigsoperationer med jagerbombere, bombefly, jagerfly, rekognosceringsfly, transportfly, helikoptere og missiler.

I mange lande findes der også militærfly i både hæren og marinen, uden at disse eskadriller tilhører luftvåbnet.

Et luftvåben kan opdeles i geografiske luftflåder som i USAF, i kommandoer efter opgaver som i RAF eller i strategiske og taktiske luftvåben som i Sovjetunionen.

Det danske luftvåben hedder Flyvevåbnet og blev en selvstændig forsvarsgren i 1950.

Liste over nationale luftvåben 
Storbritannien: Royal Air Force (RAF), (1918) 
Finland: Suomen Ilmavoimat, (1918) , (1944) 
Sverige: Flygvapnet, (1926) 
Frankrig: Armée de l'air, (1933) 
Tyskland: Luftwaffe, (1935-45)  , (1956) 
Norge: Luftforsvaret, (1944) 
Argentina: Fuerza Aérea Argentina, (1945) 
Schweiz: Schweizer Luftwaffe – Forces Aériennes Suisses – Forze Aeree Svizzere, (1946) 
USA: United States Air Force, (1947) 
Israel: Heyl Ha'Avir, (1948) 
Nederlandene: Koninklijke Luchtmacht, (1953) 
Island: Íslenska Loftvarnarkerfið, (1987)

Kilder 
 Politikens Nudansk Leksikon, 2002, Politikens Forlag A/S, :
 "flyvevåben"
 1. = LUFTVÅBEN.
 Flyvevåbnet et værn under Forsvaret med opgaver...(red. et dansk foretagende).
 "luftvåben"
 1.den del af et lands militær som har at gøre med forsvar og angreb i luften.
 "luftværn"
 1.den del af forsvaret som fra jorden bekæmper angribende fjendtlige fly, dels med artilleri og dels med missiler.

Eksterne henvisninger 

 
Militær
Columbia

Columbia, som er afledt af Columbus, har flere betydninger:

 Columbia (rumfærge) – den første amerikanske rumfærge
 Columbia (sang) – en komposition af det britiske band Oasis
 Columbia Pictures – et amerikansk filmselskab
 Columbia Records – et amerikansk pladeselskab
 Columbia University – et universitet i New York

Geografi
 Britisk Columbia – en provins i Canada
 Columbia (Missouri) – 5. største by i den amerikanske delstat Missouri
 Columbia (South Carolina) – hovedstad i den amerikanske delstat South Carolina
 Columbia-floden – en flod i det nordvestlige USA
 Washington (district of Columbia) – USA's hovedstad
 Columbia (Californien) – en by i Californien
 Columbia (Maryland) – en by i Maryland
 Columbia (Tennessee) – en by i Tennessee
 Columbia (Virginia) – en by i Virginia

Ikke at forveksle med
 Colombia – et land i Sydamerika
Ottende Xhosa-krig

Den 8. Xhosa-krig varede fra 1851-1853. Det var en af de mest kostbare af Xhosa-krigene. Xhosa-stammen blev styrket ved deltagelsen af Khoisan-stammemedlemmer, som gjorde oprør fra deres bebyggelse ved Kat-floden. I 1853 var xhosaerne besejret og territoriet nord for Britisk Kaffraria blev annekteret som en del af Kap-kolonien og åbnet for nybyggere.

Kilde/Ekstern henvisning
 http://www.onwar.com/

Sydafrika
Afrikanske krige
Harekløver

 
Harekløver (Trifolium arvense), ofte skrevet hare-kløver, er en 10-25 cm høj urt, der vokser på tørre jorde, f.eks. i vejkanter.

Beskrivelse 
Harekløver er en enårig, opret voksende urt, der er tæt langhåret, hvilket gør den behageligt blød. Stænglen er grøn til rødlig og furet. Bladene er trekoblede med lancetformede småblade. Bladranden er hel, og begge bladsider er græsgrønne med lange, bløde hår. Planten blomstrer i juni-juli, hvor man finder blomsterne samlet i smalle, endestillede hoveder. De enkelte blomster er 5-tallige og 2-sidet symmetriske. Bægeret er grønt og danner et sammenvokset rør, mens kronbladene er blegt lyserøde og næsten skjult mellem de længere bægerblade. Kronerne bliver siddende på frugten, der rummer 1-3 frø.

Rodsystemet består af en pælerod med et uregelmæssigt forløb og med mængder af tynde siderødder.

Planten bliver ca. 20 cm høj og 15 cm bred.

Voksested 

Harekløver er naturligt udbredt i Makaronesien, Nordafrika, Østafrika, Mellemøsten, Kaukasus, Centralasien, Sibirien og Europa. Desuden er arten naturaliseret på Azorerne og i Australien, New Zealand og USA. Arten er almindelig i hele Danmark på strandoverdrev, skrænter, i vejkanter, klitter og på tørre sandede marker.

På de ældre stenvolde, som har dannet Krageø ved Sejrøbugtens kyst findes arten i et strandoverdrev sammen med bl.a. engelskgræs, almindelig kællingetand, alm. pimpinelle, alm. røllike, bakkenellike, dansk astragel, fåresvingel, gul snerre, hundetunge, nikkende limurt, sandløg, sandstar, sølvpotentil, tidlig dværgbunke, tjærenellike, vellugtende gulaks og vårpotentil

Galleri

Noter

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

 Hjemmesiden "Naturligvis" 

Flerårige urter
Nitrogenfikserende planter
Kløver
Havesnegl

Havesneglen (Cepaea hortensis) er en landlevende lungesnegl, der fortrinsvis er udbredt i Europa. I Danmark er den almindelig i udkanten af skove samt i krat, parker og haver, langs grøfter, åer og ved søer.

Udseende 
Den bliver her i landet 18–21 mm bred og 12-15 mm høj. Skallens udseende varierer både med hensyn til farve og form. Oftest er den gullig eller rødlig med op til 5 spiralbånd eller helt uden bånd. Den ligner meget den nært beslægtede lundsnegl, men den lidt større lundsnegl har i reglen brun mundingsrand på skallen, mens den er hvid hos havesneglen.

Levevis 
Havesneglen lever af både friske og rådnende planter. Parringen foregår især i maj-juni. Omkring 20-30 æg lægges som regel i et lille gravet jordhul. Ungerne kommer frem efter cirka 20 dage. De unge dyr har en skal med tydelig navle.

Som mange andre snegle bevæger havesneglen sig ved at lægge et lag af slim, som den "maver" sig hen over ved at spænde og løsne muskler i sin fod.

Billeder

Kilder og eksterne henvisninger 

 C. M. Steenberg (1882-1946). Bløddyr I. Landsnegle. G.E.C. Gad. København 1911.
  Taxonomicon – Cepaea hortensis

Snegle
Havkat

Havkatten (Anarhichas lupus) findes i det østlige Atlanterhav fra Frankrig til arktiske områder, ved Grønland og den nordøstlige kyst af Nordamerika, i danske farvande indtil den vestlige Østersø. Den går ned til cirka 400 meters dybde. Havkatten kan bedst lide en hård bund, gerne med muslinger. 

Havkatten spiser muslinger, krabber og snegle. De fleste af disse dyr er omgivet af en kraftig skal eller et hudskelet. Havkattens mund er fyldt med mange kraftige tænder, så den er i stand til at knuse meget tykke skaller. Den svømmer ved hjælp af sine kraftige finner, der sidder næsten oppe ved hovedet, og den ånder ved hjælp af gællerne ved siden af. Dens fjender er mennesket og forskellige hajer. Havkatte kan blive op til 125 centimeter og veje 20 kilogram.

Havkatten bliver solgt i forretningerne under navnet koteletfisk.

Kilder/Henvisninger 
 Hjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/ 

Pigfinnefisk
Grønlands fauna
Atlanterhavets fauna
Femtrådet havkvabbe

Den femtrådede havkvabbe er en op til 30 centimeter lang benfisk i torskekvabbefamilien. Den er udbredt ved klippekyster på lavt vand fra Portugal til Nordnorge og Island. I Kattegat findes den især langs den svenske kyst.

Udseende 
Den femtrådede havkvabbe har i alt fem skægtråde, fire på snuden og en på hagen. De bliver brugt til at føle sig frem med på bunden. Kroppen er langstrakt, smidig og åleagtig. Den anden rygfinne og gatfinnen er lang og bræmmeformet. Krop og finner er kastanjebrune, og bugen er lys.

Levevis 
Den gyder om foråret, og lever af småfisk og tyndskallede krebsdyr.

Kilder/Henvisninger 
 Hans Hvass (red.), Danmarks Dyreverden. Bind 4, side 177. 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .
 C. V. Otterstrøm (1881-1962). Danmarks Fauna. Fisk II. Blødfinnefisk. G.E.C. Gads Forlag. København 1914.
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Ciliata mustela 

Torskefisk
Havterne

Havternen (Sterna paradisaea) er en fugl, der er udbredt cirkumpolart på den nordlige halvkugle, fra Grønland i nord til Danmark og Nordtyskland i syd. Arten er kendt for sit lange træk fra ynglepladsen i nord til vinterkvarteret, der ligger på den sydlige halvkugle, ofte så langt væk som Antarktis. I Danmark er havternen en almindelig ynglefugl.  Ynglebestanden er vurderet som sårbar på den danske rødliste.

Udseende 
Havternen er cirka 38 centimeter. Den minder meget om fjordternen i både levevis og udseende. Fjordternen har dog sort næbspids og er mindre end havternen.

Adfærd 
Havternen er den fugl, som trækker længst, den yngler nemlig tit i de arktiske egne, men om vinteren holder den til i antarktiske egne. Den er også det dyr der har den længste migration. Turen fra overvintringsplads til redeplads og retur er længere end tidligere antaget, da den flyver langs en snoet rute. Nylige studier viser at turen for de terner der har redeplads i Grønland og Island, gennemsnitlig er på ca. 70.900 km, mens den er på ca. 90.000 km i snit for terner der ruger i Holland. Den lever af småfisk, som den dykker efter. Når ternen fisker står den helt stille over vandet og udser sig et mål. På grund af dens flyvefærdighed bliver den kaldt "havets svale".

Alder 
Europas ældste havterne døde den 8. maj 2002 – den opnåede den høje alder af 31 år. Den blev fundet død næsten samme sted, som den blev udklækket på Hjelm Ø i farvandet mellem Lolland og Falster.

Kilder/Henvisninger 

 

Arktis' fugle
Subarktiske fugle
Terner
Hestemakrel

Hestemakrellen (trachurus trachurus) er en op til 40 centimeter lang pigfinnefisk, der især er udbredt i Middelhavet og ved Vestafrika og ses som strejffisk i danske farvande. Den kan ligne en almindelig makrel, men rygfinnerne sidder tæt sammen. Desuden er den anden rygfinne og gatfinnen ikke opdelt i småfinner som hos fisk i makrelfamilien. Hestemakrellen kan spises, men er dog ikke lige så god som makrellen, idet kødet er tørrere og mere benet. Navnet hestemakrel fortæller netop, at fisken ikke er en lige så god spise som makrel, da man i gamle dage brugte at sætte forleddet -heste foran madvarer af ringe værdi. Andre eksempler er: Hestereje og hestekastanje.

Forekomst 
Hestemakrellen er udbredt i store dele af det østlige Atlanterhav, fra Sydafrika til Vestnorge, med hovedudbredelse i Middelhavet og farvandene omkring Vestafrika. Om sommeren gæster den de danske farvande fra Nordsøen.

Levevis 
Det er en stimefisk, som lever ned til omkring 100 meters dybde, dog dybere om vinteren. Hestemakrellen lever af krebsdyr og yngel af andre stimefisk som ansjos, sardin og sild.

Den gyder i Nordsøen i maj-juni, længere sydpå tidligere. Hunnen kan gyde op til 140.000 æg. Ynglen er pelagisk og danner småstimer mellem fangarmene hos brandmænd.

Kilder/Henvisninger 
 Hans Hvass, Danmarks Dyreverden. Bind 4, side 193-195. 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .
 C. V. Otterstrøm (1881-1962). Fisk I. Pigfinnefisk. G.E.C. Gads Forlag. Bind 11 i Danmarks Fauna. København 1912.
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Trachurus trachurus

Pigfinnefisk
Hestereje

Hesterejen (Crangon crangon), der også kaldes sandhest eller almindelig hestereje, er et tibenet krebsdyr i gruppen Caridea. Der lever i det nordøstlige Atlanterhav og er almindelig i Danmark, hvor den bliver op til 7,5 centimeter lang. Hesterejen ses ofte i meget stort tal på ren sandbund på lavt vand langs kysterne.

Levevis 
De unge hesterejer lever især af alger, slikkrebs, vandlopper og larver af rurer, mens de større hesterejer tager børsteorme, tanglopper og pungrejer. Når hesterejen ikke jager, ligger den ofte nedgravet i sandbunden, så kun øjne og de lange følehorn er synlige. Hesterejens naturlige fjender er bl.a. torsk, ål, havørred og skrubber.

Yndet spise 
Hesterejen er en yndet spise i Tyskland, Nederlandene og især Belgien, men muligvis på grund af dens grå farve, spises den ikke i Danmark. Navnet hestereje fortæller netop, at denne reje ikke er en lige så oplagt spise som de større og mere kødfulde fjordrejer, da man i gamle dage brugte at sætte forleddet heste- foran madvarer af ringere værdi. Andre eksempler er: Hestemakrel og hestekastanje.

Noter 

Ægte rejer
Almindelig hjertemusling

Den almindelige hjertemusling (latin: Cerastoderma edule) er en 4-6 centimeter stor, marin musling, der er udbredt langs Europas kyster. I Danmark er det en af de almindeligste muslinger. Den lever nedgravet få centimeter nede i sandbunden, oftest på lavt vand. De hvide eller gule skaller er mere eller mindre hjerteformede med karakteristiske ribber. Arten er fundet almindeligt i køkkenmøddinger.

Levevis 
Hjertemuslingen lever af at filtrere encellet planteplankton fra vandet. Som mange andre muslinger har hjertemuslingen to ånderør til henholdsvis ind- og udstrømmende vand. Når den er nedgravet i sandet, rager de to ånderør op over havbunden, så den har adgang til frisk vand. Hjertemuslingen bliver 2-3 år gammel.

Formeringen sker i foråret, hvor æg og sæd gydes frit i vandet. De befrugtede æg klækker som larver, der lever pelagisk i den første tid. Senere får larven skal og slår sig ned på bunden.

I Vadehavet har man fundet op til 5.000 individer pr. kvadratmeter bund. Den store tæthed hænger sammen med rigelige mængder plankton og tidevandet, som flere gange i døgnet bringer frisk vand ind over muslingerne.

Se også 
 Lamarcks hjertemusling (Cerastoderma glaucum) – en nær slægtning til almindelig hjertemusling.

Kilder/Henvisninger 

 Hans Hvass (red.) Danmarks Dyreverden, bind 3, Hvirvelløse dyr, side 246-247. 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Cerastoderma edule

Muslinger
Hjælme

Hjælme (Ammophila) er en slægt af græsser, som er udbredt i Europa og Nordamerika. Det er tuedannende, kraftige græsser med sammenrullede, blågrønne blade. Her omtales kun de ene arter, som er vildtvoksende i Danmark.

Hjælme har en klitdannelsesfremmende egenskab, idet de har en særlig evne til at bevare det læ, der er forudsætningen for dannelse af klitter.

 Sandhjælme (Ammophila arenaria)

Græs-familien
Hummer

Hummeren (Homarus gammarus) er et tibenet krebsdyr, der er udbredt langs Europas kyster, især langs den norske kyst og i Nordsøen. Den forekommer almindeligst på 2-30 m dybde på stenet eller klippefuld grund med alger. Hummeren jager om natten og lever især af muslinger, småfisk, rejer og ådsler.

Den kendes på det cylindriske skjold, den hvælvede hale og de store klosakse, der er ulige store, og hvor den største bruges til at knuse byttet med. Hummeren er blåsort med et violet skær og nogle gange lysere.

Levevis 
Hummeren bliver kønsmoden i en alder af 7-8 år og med en længde på ca. 22 cm. Parringen finder sted ved, at hannen med sine rendeformede 1. par halefødder placerer sæden i en geleagtig masse i et lommeformet sædgemme på hunnens bug.

Æglægningen sker først et år senere, hvor hunnen lægger sig på ryggen, og æggene befrugtes, når de passerer sædgemmet. Æggene fæstes til roden af halefødderne og bæres af hunnen i næsten et år. Antallet af æg afhænger af hunnens størrelse. For eksempel har en 25 cm stor hun ca. 8.000 æg, mens en 38 cm stor hun har 32.000 æg. Larverne klækkes ved en størrelse på knap 1 cm og lever pelagisk. Efter en måned er de dobbelt så store og ligner de voksne hummer. De søger herefter ned på bunden.

Skalskifte 
Mens den vokser, bliver hummeren nødt til at skifte skallen. Hummeren kravler da i sikkerhed for fjender, da den nye skal er blød, og den først kan bevæge sig igen efter et par dage. Skallen er helt hård igen efter en måned. Unge hummere skifter skal en gang om året, mens ældre hummere skifter hvert andet år. Væksten per skalskifte er omkring 2 cm. En smørhummer, det vil sige en hummer, der fornylig har skiftet skal, risikerer kannibalisme fra andre hummere.

Gendannelse af klo 
Hummeren er, som mange andre krebsdyr, så praktisk indrettet, at hvis den mister en klo, så vokser der en ny ud. Den både fanger sit bytte med sine kløer og holder det fast med kløerne.

Se også 
 Jomfruhummer

Kilder og eksterne henvisninger 

 K. Stephensen. Storkrebs I. Skjoldkrebs. G.E.C. Gads Forlag. Bind 9 i Danmarks Fauna. København 1910.

 
Skaldyr
Nipigget hundestejle

Nipigget hundestejle (Pungitius pungitius) er en 5-7 centimeter lang fisk i hundestejlefamilien. Den lever i ferskvand eller brakvand. I Danmark findes den på lavt vand i alle ferske småvande og i fjorde med brakvand.

Forekomst 
I brakvand findes den nipiggede hundestejle langs kysterne af det nordlige Ishav, Nordsøen og Østersøen samt i Sortehavet. I ferskvand findes den i Europa nord for Pyrenæerne og Alperne samt i Rusland og dele af Sibirien.

I Danmark findes den mange steder sammen med trepigget hundestejle, dog ikke ved åbne kyster med høj saltholdighed. Til gengæld findes den også i sure mosehuller. Den foretrækker rent klart vand af en ringe dybde med en tæt vegetation af friske grønne planter.

Udseende 
Ryggen er gråbrun eller olivengrøn , mens siderne og bugen er sølvskinnende. Ryg og sider har mørke tværbånd og pletter. Huden er nøgen uden benplader, bortset fra på halestilken. I yngletiden er hannen sort på brystet.

På trods af navnet kan den nipiggede hundestejle have mellem otte og tolv pigge langs ryggen. Dette er dog altid betydeligt flere end den lignende trepigget hundestejle, som typisk har tre, men til tider kan have to eller fire pigge.

Føde 
Den lever af dafnier, vandlopper og alle slags små orme og insektlarver. Når en hundestejle har fundet noget føde, er der tit andre hundestejler i nærheden, der lokkes til. På den måde hjælper de hinanden med at finde føde.

Levevis 
Nipigget hundestejle lever oftest enkeltvist, ikke i stimer. Ligesom den trepiggede hundestejle bygger hannen en rede i yngletiden, der dog ikke ligger på bunden, men oppe mellem vandplanterne.

Blandt dens naturlige fjender er ålen og indimellem aborren.

Kilder/referencer 

 C. V. Otterstrøm (1881-1962). Fisk I. Pigfinnefisk. G.E.C. Gads Forlag. Bind 11 i Danmarks Fauna. København 1912.

Hundestejle, Nipigget
Penélope Cruz

Penélope Cruz Sánchez (født 28. april 1974 i Madrid, Spanien) er en spansk skuespillerinde. Hun er især kendt for sit samarbejde med instruktøren Pedro Almodóvar.

“Pe”, som hun kaldes blandt familie og venner, forlod folkeskolen 15 år gammel til fordel for dansestudierne. Kort tid efter udvalgtes Cruz fra en casting og stoppede med dansen. Hun fik tilbudt flere jobs inden for diverse tv-reklamer og musikvideoer. Herfra kom hun med i musikvideoen for en af landets store 80’er-popgrupper, Mecano.

Den amerikanske filmindustri fik siden øjnene op for Cruz. Filmen Belle Époque fik international opmærksomhed.

Cruz har også stiftet bekendtskab med modeverdenen. Sammen med sin søster, Mónica Cruz, blev der designet modeller til vinterkollektion 2007 for den catalanske tøjgigant Mango. samt arbejdet for Ralph Lauren i 2001.

Privat danner hun par med skuespilleren Javier Bardem.

Film 
Udvalgt filmografi:

 El Laborinto Griego (1991)
 Belle Époque (1992)
 Jamón, Jamón (1992)
 La Ribelle (1993)
 Per amore, solo per amore (1993)
 Alegre ma non troppo (1994)
 Todo es mentira (1994)
 Entre Rojas (1994)
 Brujas (1996)
 La Celestina (1996)
 Mas que Amor, frenesi (1996)
 Framed (1996)
 El Amor perjudica seriamente la Salud (1996)
 Et Hjorne af Paradis (1997)
 Carne Trémula (1997)
 Abre Los Ojos (1997)
 Don Juan (1998)
 Twice Upon A Yesterday (1998)
 Talk Of Angels (1998)
 La Niña de Tus Ojos (1998)
 The Hi-Lo Country (1998)
 Todo Sobre Mi Madre (1999)
 Volaverunt (1999)
 Woman On Top (1999)
 All The Pretty Horses (1999)
 Blow (2001)
 Captain Corelli's Mandolin (2001)
 Vanilla Sky (2001)
 Abre Los Ojos (2002)
 Fanfan La Tulipe (2003)
 Sahara (2005)
 Bandidas (2006)
 Volver (2006)
 Vicky Cristina Barcelona (2008)
 Elegy (2008)
 G-Force (2009)
 Los abrazos rotos (2009)
 Pirates of the Caribbean: I ukendt farvand (2011)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Spanien
Vegetarer
Oscar for bedste kvindelige birolle
Personer fra Madrid
Spaniere i 1900-tallet
Spaniere i 2000-tallet
Hvilling

Hvillingen (Merlangius merlangus) er benfisk i torskefamilien. Den findes fra det vestlige Middelhav til Nordnorge og Island. Den træffes i alle indre danske farvande og den vestlige Østersø.

Udseende 
Hvillingen har et tydeligt overbid med spidse, tynde tænder og kendes bedst på en sort plet ved roden af brystfinnen og manglen på skægtråd. Hvillingen kan omkring Island blive op til 70 centimeter lang og veje op til tre kilo. I Nordsøen bliver den sjældent større end 40-45 centimeter.

Levevis 
Hvillingen lever en stor del af sit liv mere eller mindre pelagisk. Den træffes i dybder ned til 200 meter og færdes ofte i småstimer nær kysten.

Hvillingen lever i sit første leveår især af krebsdyr, fx hesterejer og pungrejer. Med alderen udgør fisk en større og større del af føden. Ældre hvillinger tager både tobis, sperling og sild.

Kilder og eksterne henvisninger 

 C. V. Otterstrøm (1881-1962). Danmarks Fauna. Fisk II. Blødfinnefisk. G.E.C. Gads Forlag. København 1914.

Torskefamilien
Lille ildfugl

Den lille ildfugl (Lycaena phlaeas) er en dagsommerfugl, der er udbredt i Europa, Nord- og Østafrika, Asien og det østlige Nordamerika. Den er meget almindelig i hele Danmark, hvor den er den almindeligste af ildfuglene og flyver i månederne fra april til oktober, hyppigst i august. Den lille ildfugl foretrækker tørre og sandede områder som strandoverdrev eller brakmarker, men kan findes i alle blomsterrige områder.

Udseende 
Den lille ildfugl er normalt 25 til 30 millimeter i vingefang, men sidst på året ses mindre eksemplarer. Den har orangerøde forvinger med skarptkantede sorte pletter og mørke bagvinger med gyldne sømbånd på oversiden og små mørke pletter på undersiden. Hunnen er lidt større end hannen.

Livscyklus 
Sommerfuglen flyver i Danmark i 2 eller 3 generationer. Den overvintrer som larve, der forpupper sig om foråret, hvorefter den klækker 3-4 uger senere. Den første generations flyvetid topper omkring 1. juni. Den anden generation topper i begyndelsen af august.

Foderplanter 
Lille ildfugls larve anvender især rødknæ som foderplante, men også andre syre-arter, som almindelig syre. Den voksne sommerfugl besøger gerne blåmunke, blåhat, hedelyng, brandbæger og mange andre planter.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996.
 Roland Gertsmeier: Hvilken sommerfugl er det, 1988.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika.

Ildfugle
Danmarks dagsommerfugle
Sandgraveedderkop

Sandgraveedderkoppen (Arctosa cinerea), eller strandjagtedderkoppen, er en jagtedderkop, der har en kropslængde på cirka 15 millimeter. Den er fortrinsvis udbredt i Europa på strand-, sø- og flodbredder med sandbund. I Danmark er sandgraveedderkoppen ret fåtallig på beskyttede, sydvendte sandstrande, især ved Østersøen. Man ser den ikke ofte, for den gemmer sig som regel om dagen i et rør som den har gravet i sandet eller under sten og lignende. Sandgraveedderkoppen jager især om natten insekter eller andre edderkopper på sandfladen.

Kilder 
 www.fugleognatur.dk Felthåndbog: Sandgraveedderkop

Edderkopper
Fjerde Xhosa-krig

Den fjerde Xhosa-krig indebar at de britiske tropper, som holdt Kap-kolonien i det nuværende  Sydafrika besat under Napoleonskrigene, slog til på den østlige front i 1811 og fordrev Xhosa fra Zuurveld. Krigen startede i 1811 og sluttede i 1819.

Styrker

Boerne
 5.000 våbenføre mænd
 60.000 i befolkningstal
 1.000 i tabstal

Xhosa
 100.000 våbenføre mænd
 3.500.000 i befolkningstal
 25.000 i tabstal

Afrikanske krige
SCUBA

SCUBA (Self Contained Underwater Breathing Apparatus) er udstyr til dykning med komprimeret gas (luft, nitrox eller trimix), hvor dykkeren medbringer gassen.

Udstyr
Et typisk SCUBA-sæt består af:
 Åndemiddelkilde i form af en eller flere trykflasker.
 En lungeautomat der består af:
 Et første-trin, der reducerer trykket fra trykflasken til 7-10 bar.
 Et andet-trin, der leverer luften i det korrekte tryk til dykkeren. 
 Et finimeter, der angiver det resterende tryk i trykflasken/-erne.

Andet
Desuden anvender dykkeren:
 En dykkermaske.
 Et sæt svømmefødder.
 En afbalanceringsvest.
 En dykkerdragt (tør- eller våddragt).
 Et vægtbælte.

Hjælpeinstrumenter
Hjælpeinstrumenter som:
 Dybdemåler.
 Kompas.
 Deko-computer.

Dykkerudstyr

ja:ダイビング器材#スクーバ器材
Dykning

Dykning er en aktivitet, som foregår under vandet og kan foretages af personer iført særligt udstyr (dykkere), personer uden udstyr (fridykkere fx perlefiskere), undervandsbåde og dykkerklokker til militært og videnskabeligt brug.

Forskellige former for dykningshjælpemidler 

 SCUBA (ilt med kvælstof eller helium. SCUBA står for: Self Contained Underwater Breathing Apparatus)
 CCUBA (CCUBA (CCBA): Close Circuit Underwater Breathing Apparatus)
 Lungeautomat
 Snorkel
 Dykkermaske 
 Svømmefødder
 Afbalanceringsvest
 Våddragt
 Tørdragt
 Vægtbælte
 Dykkertabel
 Dykkercomputer
 Nitrox
 Dykkerklokke
 Undervandsbåd
 Dykkerhjelm

Se også 
 Dansk Sportsdykker Forbund
 Dykkehistorisk Selskab
 Sportsdykning
 Mætningsdykning
 Teknisk dykning 
 Erhvervsdykning
 Fridykning 
 Dykkersyge
 Dekompressionssyge (trykfaldssyge)
 Nitrogennarkose
 Dykker håndtegn
Dollar

Dollar (repræsenteret ved dollartegnet: $) er en møntenhed, der anvendes i mange lande, protektorater og selvstyre-områder i verden. Den amerikanske dollar er den mest kendte og mest udbredte møntenhed i verden.

Navnets oprindelse 
For en beskrivelse af oprindelsen af dollartegnet, se artiklen herom.

Navnet dollar er relateret til møntenhederne Tholar i Böhmen, Thaler eller Taler i Tyskland, Daalder i Holland og Daler i Danmark, Sverige og Norge. Det kommer af det tyske Thal (eller i dag Tal), der betyder dal.

Disse møntenheder har alle deres oprindelse i en mønt, som fra 1518 blev udmøntet i Joachimstal i Bøhmen af de lokale grever. Se artiklen daler for en nærmere beskrivelse.

Nationer, der anvender dollar som valuta 

 Australien: Australske dollar
 Bahamas: Bahamanske dollar
 Barbados: Barbadiske dollar
 Belize: Beliziske dollar
 Bermuda (britisk selvstyre): Bermudianske dollar
 Brunei: Bruneiske dollar
 Canada: Canadiske dollar
 Caymanøerne (britisk selvstyre): Caymanøerne-dollar
 Fiji: Fijianske dollar
 Foreningen af Østcaribiske Stater (forbund af 8 nationer): Østcaribiske dollar
 Guyana: Guyanske dollar
 Hong Kong (kinesisk provins): Hong Kong-dollar
 Jamaica: Jamaicanske dollar
 Liberia: Liberianske dollar
 Namibia: Namibiske dollar
 New Zealand: New Zealand-dollar
 Singapore: Singaporeanske dollar
 Salomonøerne: Salomonøerne-dollar
 Surinam: Surinamske dollar
 Taiwan: Ny Taiwan-dollar
 Trinidad og Tobago: Trinidad og Tobago-dollar
 USA: Amerikanske dollar
 Zimbabwe: Zimbabwiske dollar

Møntenheder
Skillert

Skillert eller Tobleronen er en blandt mange betegnelser for den adskillelsesenhed, som bruges på supermarkeders transportbånd. Den består ofte af hård plastic og er for det meste formet som et V på hovedet eller et L.

Man ser sjældent en skillert uden en reklame enten støbt ind i plasticen eller sat fast udenpå.

Ordet er angiveligt foreslået af tv-programmet Rene ord for pengene

Omdiskuteret navn 
Endnu findes ikke noget officielt navn for adskillelsesenheden. Således tog Sproglaboratoriet på P1 d. 18. juli 2013 debatten op. Det blev til en liste med 65 alternative navne til dimsen, vi alle kender, men ikke kan finde ord for

Dansk Sprognævn nævner vareadskiller eller vareskiller som et ord, der er opstået omkring 2000 og nu er "almindelige i det gængse danske sprog"

Ordet skillert er sjældent brugt og lidet kendt, og har ikke fået den modtagelse i det danske sprog, som Rene Ord for Pengene havde håbet på.

Eksterne kilder/henvisninger 

Nydannelser
Redskaber
Supermarkeder
FPF

FPF, akronymet har flere betydninger:
 Frivilligt Pige Forbund
 Federação Portuguesa de Futebol – Portugals nationale fodboldforbund.