alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
CSU

CSU, Christlich-Soziale Union in Bayern, er et tysk konservativt politisk parti, der udelukkende opererer i delstaten Bayern. 

Partiet blev grundlagt i 1946 som efterfølger til Bayerische Volkspartei, der blev opløst i 1933. CSU har siden sammen med det landsdækkende søsterparti CDU udgjort den såkaldte unionsfraktion i Forbundsdagen. Af historiske årsager er CSU fortsat som selvstændigt parti, og CDU findes således slet ikke i Bayern. Samarbejdet mellem de to er dog ikke uden problemer, og CSU's politik er i flere henseender mere konservativ og social end CDU's. I delstaten Bayern har CSU regeret uafbrudt siden 1957, oftest med absolut flertal. Ved delstatsvalget i 2003 fik CSU 60,7% af stemmerne. 

Formand er siden 2019 Markus Söder, der siden 2018 har også været ministerpræsident i Bayern.

Formænd 

 1945–1949 Josef Müller
 1949–1955 Hans Ehard
 1955–1961 Hanns Seidel
 1961–1988 Franz Josef Strauß
 1988–1999 Theo Waigel
 1999–2007 Edmund Stoiber
 2007–2008 Erwin Huber
 2008–2019 Horst Seehofer
 siden 2019 Markus Söder

Referencer

Eksterne henvisninger 

 CSUs hjemmeside

Bayern
Etableret i 1946
Politiske partier i Tyskland
Konservative partier
Kristendemokratiske partier
Partier repræsenteret i Europa-Parlamentet
Øvre Schlesien

Provinsen Øvre Schlesien ( tysk Provinz Oberschlesien, polsk Prowincja Górny Śląsk ) var tidligere en prøjsisk provins i regionen Schlesien. Hovedstaden var Oppeln. Den bestod af to amter, Oppeln og Kattowitz. Provinsen blev nedlagt i 1945 og regionen overgivet til Polen og ligger nu i Województwo opolskie (aktuelt benævnt Øvre Schlesien ).

Areal 

Oberschlesien havde et areal på 9.702 km2 med (1925) 1.379.278 indbyggere, svarende til 147 pr. km2.

Befolkning 

I 1925 var 10,5 % evangeliske, 88,5 % romersk-katolske og 1 % jøder.

Befolkningstilvæksten 1910—25 var 8,8 %.

I 1925 var 62 % tysktalende, 27 % tysk- og polsktalende og 11 % kun polsktalende.

Undervisning 

I 1926—27 fandtes 1.160 folkeskoler, 24 mellemskoler, 5 lyceer, 8 overlyceer, 2 kvindeskoler, 2 realskoler, 3 overrealskoler, 2 reformrealgymnasier, 5 realgymnasier og 12 gymnasier.

Arealanvendelse 

Af arealet var 57 % agerland, 7,2 % eng, 1,4 % græsland, 27,5 % skov.

Næringsliv 

I 1925 var af den erhvervsdrivende befolkning 43 % beskæftigede ved land- og skovbrug 34,7 % ved industri og håndværk og 11,9 % ved handel og samfærdsel.

I 1925 fandtes 23.969 industrielle virksomheder med 199.782 personer beskæftigede. I 1926 fandtes 13 kulminer med 50.587 mand. Der udvandtes 17,47 mio. tons stenkul til en værdi af 189,6 mio. reichsmark. 6 mineselskaber beskæftigede 3.306 mand, og der udvandtes 497.000 tons bly-, sølv- og zinkmalm til en værdi af 16,5 mio. reichsmark. Desuden udvandtes 232.000 tons råjern, 442.000 tons råstål og 1,05 mio. tons koks.

Transport 

I 1926 fandtes 1104 km rigsjernbaner, 42 km privatbaner, 3972 km landeveje og 295 postkontorer.

Administrativ inddeling 

Oberschlesien var inddelt i 20 kredse og 6 stæder. Kredsen Lublinitz hed fra 1927 Guttentag.

Amtet Oppeln 
Bykredse:
 Bykreds Neisse
 Bykreds Oppeln
 Bykreds Ratibor

Landkredse:
 Landkreds Blachstädt (indtil 1941 Blachownia)
 Landkreds Cosel
 Landkreds Falkenberg in Oberschlesien
 Landkreds Groß Strehlitz
 Landkreds Grottkau
 Landkreds Guttentag (oprettet 1941)
 Landkreds Kreuzburg in Oberschlesien
 Landkreds Leobschütz
 Landkreds Loben (indtil 1941 Lublinitz)
 Landkreds Neisse
 Landkreds Neustadt in Oberschlesien
 Landkreds Oppeln
 Landkreds Ratibor
 Landkreds Rosenberg
 Landkreds Zabrze (før 1919)
 Landkreds Warthenau (indtil 1941 Zawiercie)

Amtet Kattowitz 
Bykredse:
 Bykreds Beuthen
 Bykreds Gleiwitz
 Bykreds Hindenburg
 Bykreds Kattowitz
 Bykreds Königshütte

Landkredse:
 Landkreds Bendsburg (indtil 1941 Bandyn)
 Landkreds Beuthen-Tarnowitz (i Tarnowitz)
 Landkreds Bielitz (i Biala)
 Landkreds Kattowitz (oprettet 1873)
 Landkreds Krenau (indtil 1941 Chrzanów)
 Landkreds Ilkenau (indtil 1941 Olkusch)
 Landkreds Pleß
 Landkreds Rybnik
 Landkreds Saybusch (Zywiec)
 Landkreds Tarnowitz
 Landkreds Teschen
 Landkreds Tost-Gleiwitz (i Gleiwitz)

Noter

Eksterne henvisninger 
 M. Hansen Assingbæk: "Schlesien" (i: Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XXVI (1930), s. 944)
 Johannes Humlum: "Görny Slask. Kulbrydning og Sværindustri i polsk Øvre-Schlesien" (Geografisk Tidsskrift, Bind 40 (1937); s. 99-109) 

Tysklands historie
Schlesien
Provinser i Preussen
Opole

Opole () er en by i det sydvestlige Polen ved floden Oder med 125.992(2009) indbyggere, hovedstad i voivodskabet opolskie. Byen har et areal på 96,2 km2.

Byen var tidligere hovedstad i den prøjsiske provins Oberschlesien i regionen Schlesien.

Galleri

Eksterne henvisninger 

Byer i Polen
Niederschlesien

Niederschlesien er en tidligere provins i Freistaat Preußen, der tilhører den historiske region Schlesien. Hovedstaden var Breslau. Niederschlesien bestod af to Regierungsbezirke, Breslau og Liegnitz. Det nuværende polske Voivodskabet Nedre Schlesien dækker størsteparten af dette område efter delingen mellem Tyskland og Polen i 1945.

Areal og befolkning 

26.616 km2 med 3.132.135 indbyggere(1925), 118 pr. km2. 1910—25 udgjorde befolkningstilvæksten 4,7 %.

I 1925 boede 51,9 % af befolkningen i byerne, heraf 17,8 % i Breslau.

Religion 

I 1925 var 67,7 % evangeliske, 29,6 % romersk-katolske og 1 % jøder.

Uddannelsesvæsen 

I 1927 fandtes 3.266 folkeskoler, 94 mellemskoler, 24 lyceer, 3 overlyceer, 5 studieanstalter, 11 kvindeskoler, 3 realskoler, 10 overrealskoler, 5 realprogymnasier, 1 progymnasium, 18 realgymnasier, 25 gymnasier, 1 universitet og 1 teknisk højskole i Breslau.

Arealanvendelse 

1926 fandtes 50,2 % agerland og have, 11,1 % eng og græsgange, 29 % skov. På 434 ha dyrkedes vin.

Beskæftigelse 

1925 var 36 % af den erhvervsaktive befolkning beskæftigede i land- og skovbrug, 37,5 % i industri og håndværk, 14,6 % i handel og samfærdsel. 1926 produceredes 5,59 mio. t kul til en værdi af 72,6 mio. reichsmark i 14 miner af 29.107 mand. I 1925 fandtes 91.773 industrielle virksomheder med 591.024 mand beskæftigede.

Samfærdsel 

I 1926 fandtes 3.016 km rigsjernbaner, 119 km privatbaner, 12.016 km provins- og kredsveje samt 880 postkontorer.

Administrativ inddeling 

Provinsen var delt i 2 Regierungsbezirke, 42 landkredse og 9 byer.

Regierungsbezirk Breslau

Stadtkreise 
 Stadtkreis Breslau
 Stadtkreis Brieg
 Stadtkreis Schweidnitz
 Stadtkreis Waldenburg

Landkreise 
 Landkreis Breslau
 Landkreis Brieg
 Landkreis Frankenstein in Schlesien
 Landkreis Glatz
 Landkreis Groß Wartenberg
 Landkreis Guhrau
 Landkreis Habelschwerdt
 Landkreis Militsch
 Landkreis Namslau
 Landkreis Neumarkt
 Landkreis Oels
 Landkreis Ohlau
 Landkreis Reichenbach im Eulengebirge
 Landkreis Schweidnitz
 Landkreis Strehlen
 Landkreis Trebnitz
 Landkreis Waldenburg in Schlesien
 Landkreis Wohlau

Regierungsbezirk Liegnitz

Stadtkreise 
 Stadtkreis Glogau
 Stadtkreis Görlitz
 Stadtkreis Hirschberg im Riesengebirge
 Stadtkreis Liegnitz

Landkreise 
 Landkreis Bunzlau
 Landkreis Fraustadt
 Landkreis Freystadt in Niederschlesien
 Landkreis Glogau
 Landkreis Görlitz
 Landkreis Goldberg
 Landkreis Grünberg in Schlesien
 Landkreis Hirschberg im Riesengebirge
 Landkreis Hoyerswerda
 Landkreis Jauer
 Landkreis Landeshut in Schlesien
 Landkreis Lauban
 Landkreis Liegnitz
 Landkreis Löwenberg in Schlesien
 Landkreis Lüben
 Landkreis Rothenburg in Oberlausitz
 Landkreis Sprottau

Noter

Eksterne henvisninger 
 M. Hansen Assingbæk: "Schlesien" (i: Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XXVI (1930), s. 944)

Tyskland
Schlesien
Polens geografi
Provinser i Preussen
Bøhmens regenter

Dette er en liste over Bøhmens regenter. Disse har gennem tiderne været henholdsvis hertuger, konger og dronning af Bøhmen. Ud over at herske over Bøhmen har nogle samtidig hersket over det tysk-romerske rige og Østrig. Herskerne er listet indtil Bøhmen blev en del af Tjekkoslovakiet i 1918 efter 1. verdenskrig, hvor den nye republik blev udråbt i Prag.

Lister over regenter
Bøhmen
Statsminister

Statsminister er titlen på regeringslederen i de nordiske lande. I andre lande anvendes andre titler for regeringslederen, selv om titlen statsminister til tider også anvendes på dansk for regeringslederen i andre lande med parlamentarisk statsform.

Titlen statsminister anvendes også udenfor Norden, men har her et andet indhold, ligesom den historisk er anvendt i de nordiske lande med en anden betydning.

Danmark 

Indtil 1848 betød Statsminister i Danmark en minister, som var medlem af Gehejmestatsrådet. Den danske regeringsleder havde titlen premierminister fra 1848 til 1855, og derefter titlen konseilspræsident fra 1855 til 1918. Fra 1918 brugtes titlen statsminister om regeringslederen som fastlagt i Grundloven af 1915. Den første danske regeringsleder med titlen statsminister var Carl Theodor Zahle fra Det Radikale Venstre, der havde været konseilspræsident siden 1913.

Storbritannien 
I Storbritannien bruges ordet statsminister (minister of state) om et embede, hvis indehaver er juniorminister. Juniorministre er medlem af regeringen men ikke kabinettet, og i deres daglige arbejde tager de imod ordre fra og rapporterer til en ledende statssekretær (secretary of state).

Se også 

 Danmarks statsminister
 Finlands statsminister
 Islands statsminister
 Norges statsminister
 Sveriges statsminister

Politiske embeder
Titler i Rangfølgens klasse 1
Natmand

Natmanden var bøddelens hjælper og den, der tømte lokumsspandene i byen om natten, deraf navnet.

Arbejdsopgaver 
Ligesom natmanden tømte latriner og gik skarpretteren til hånde, når det trængtes, blev han senere sat til at rense gader for affald, og uvanen med at kaste sit affald ud på gaden blev gradvis ændret til, at man afleverede det til en vogn, der i dagtimerne blev trukket rundt. Vognens komme blev markeret ved, at kusken svingede med en skralde, så man kunne høre ham. Heraf navnet skraldemand, og ordet "skrald" om affald. 

Natmændene slagtede også heste, flåede huden af kreaturer og begravede selvdøde dyr. De udførte yderst vigtige samfundsopgaver, men samfundets foragt for dette arbejde blev overført på udøverne. De blev derved "uærlige", så respekterede borgere kunne ikke pleje omgang med dem. Natmændene og deres familier var henvist til at omgås hinanden, straffedømte personer og samfundets øvrige bundfald. Selv den fysiske berøring af en natmand blev anset som en smitte af onde kræfter.

"Det store natmandskomplot" 
Tyge Krogh har skrevet en bog om "Det store natmandskomplot", hvor fundet af en død bonde i Kalundborg Fjord i 1734 udviklede sig til periodens største retssag i Danmark, og et opgør med natmændene fra hele Sjælland.  Natmænd, deres kvinder og folk med tilknytning til natmandsmiljøet kunne være anklaget for mord, incest og forbandelser, men blev hovedsageligt dømt for omfattende tyveri og hæleri. Tre personer blev dømt til døden ved hængning i galgen udenfor Kalundborg, hvor de også blev hængende, til de faldt ned af sig selv.

Se også 
 Rakker
 Natrenovation
 Dagrenovation

Henvisninger

Eksterne kilder/henvisninger 
 http://www.nilen.dk/projekter/blicher/Kulturhistorikeren/natmand.htm 
 F. Dyrlund, Tatere og Natmændsfolk i Danmark, 1872 findes digital tilgængelig på Internet Archive

Stillingsbetegnelser
Affaldshåndtering
Sociale opdelinger
Skraldemand

En skraldemand eller renovationsarbejder er en person der erhvervsmæssigt indsamler affald. Navnet skraldemand kommer fra gammel tid af at vedkommende svingede med en stor skralde, så folk kunne høre ham og aflevere affald til ham. Den officielle betegnelse for en skraldemand er i dag renovationsarbejder.

Da man begyndte at indsamle andre affaldstyper end latrinspande, foregik det normalt ved at en mand svingede med en skralde for at signalere at nu skulle folk komme med deres affald, så det kunne komme med på vognen. Deraf kommer navnet. Blandt andet det københavnske R98 har endnu skralden i firmalogoet.

Til forskel fra latrinspandene, der blev tømt om natten af natmænd (natrenovation), blev det øvrige affald indsamlet om dagen (dagrenovation). Visse steder var det den samme person der udførte begge hverv.

En dansk skraldemand havde i 2012 en gennemsnitlig månedsløn (med tillæg og pension) på cirka 31.500 kroner, og Danmark havde godt 2.000 fuldtidsbeskæftigede skraldemænd.

Kilder/referencer 

Stillingsbetegnelser
Affaldshåndtering

pt:Lixeiro
Skralde

En skralde kan være:

 Skralde (mekanik) - en anordning, der sikrer, at et tandhjul alene drejer i en retning 
 Skralde (legetøj) - et stykke legetøj
 At skralde - at udføre en handling hvor en eller flere tager madvarer, der er smidt ud som skrald, fordi sidste salgsdato er overskredet, fra containere ved restauranter og supermarkeder, se Skraldning
Hjul og stejle

Hjul og stejle var en vanærende straf, der blev brugt efter henrettelser især halshugning. Til 1866 kunne danske dødsdomme suppleres med krav om at sætte hovedet på en stejle (pæl) og lægge kroppen på et hjul. Bøddelen parterede kroppen og anbragte hovedet på en pæl og kropsdelene på vognhjul, der lå på høje pæle. Hovedet sattes evt. på stejle sammen med en afhugget højrehånd, som det skete efter henrettelsen af Struensee.

Grove forbrydere blev ofte straffet med kagstrygning, knibning eller afhugning af hænder før henrettelsen. Radbrækning var en særlig smertefuld henrettelsesform, der normalt fulgtes af stejling.

At lægge forbrydere på hjul og stejle tjente som skræk og advarsel. Hjul og stejle stod som galgen uden for byens porte eller på herredets tingsted. 

Blev pirater henrettet i en havneby, blev deres hoveder ofte sat på stejler ud mod vandet for at signalere, at byen så alvorligt på sørøveri.

Dødsstraf
Tortur
Retshistorie i middelalderen
Henrettelse
Motor (flertydig)

Motor har flere betydninger:
 Motor – er en del af en maskine, der driver funktionerne i resten af maskinen.
 Motor (tidsskrift) – er navnet på et tidsskrift udgivet af FDM.
 Motorsport – betegner alle sportsgrene, der involverer motoriserede køretøjer.
 Harry Motor – direktør og forfatter
 Spilmotor

I sammensætninger som motorbølle, motorfører, motorsport, motorvej, osv. betyder motor- "motorkøretøj", dvs. oftest "bil".
Motor

En motor, også kaldet en kraftmaskine, omsætter potentiel energi i form af f.eks. elektrisk eller kemisk bunden energi, til kinetisk (bevægelses-) energi.

Den findes mange typer af motorer:
 Forbrændingsmotor – En kraftvarmemaskine der bruges til at omdanne kemisk brændstof til mekanisk energi ved hjælp af kontrollerede forbrændinger.
 Varmluftmotor – En kraftvarmemaskine der bruges til at omdanne en temperaturforskel til mekanisk energi.
 Elektromotor – En maskine der kører og udfører arbejde, ved hjælp af elektrisk energi i form af vekselstrøm eller jævnstrøm.
 Motor (pneumatik) – En maskine der omdanner energi fra lufttryksforskelle til mekanisk bevægelse.
 Motor (hydraulik) – En maskine der omdanner energi fra en væsketrykforskelle til mekanisk bevægelse.

Motorer spiller en stadig mere dominerende rolle i vor hverdag, fra vore elektriske husholdningsapparater og lys, til vor transport: Busser, biler, tog og flyvemaskiner.

Eksterne henvisninger 

 Animation – 4-takts motor
 nysynet.dk: Motorblokken

 
Motorteknologi
Rytmisk Musikforening

Rytmisk Musikforening (RMF) er en musikforening med hjemsted i Århus.
Foreningen startede på Aarhus Universitet under navnet "Studenterforeningen af 1978", populært Studenterforeningen. Foreningen havde primært til formål at arrangere koncerter i Stakladen/Studenternes Hus på Aarhus Universitet. I 1983 besluttede man at ændre navn til Rytmisk Musikforening (RMF). I tiden efter flyttede man flere og flere koncerter ud til andre steder i byen.

I en periode gik RMF's arbejde mere på at afvikle koncerter, shows o.l. end til selv at arrangere dem. Foreningen er dog på vej tilbage i arrangør-rollen bl.a. med Århus Open Air koncerterne samt Elton John m. Band, sommeren 2005.

På arrangementer hvor Rytmisk Musikforening ikke selv er arrangør bliver nogle af og til inddraget i forberedelsesfasen som konsulenter for arrangørerne. Det vil sige, at foreningen tilbyder deres arbejdskraft på stort set alle praktiske områder på selve koncertdagen, samt opbygning- og nedpakningsdage.

RMF består af frivillige mellem 15 og 45 år, både drenge og piger, der alle har en fælles interesse for musik og afvikling af koncerter.

Eksterne henvisninger 
 Foreningens hjemmeside

Foreninger i Aarhus
Poznań

Poznań () er Polens femte folkerigeste by med  indbyggere samt et areal på 262 km². Poznań er den største by og hovedstad i voivodskabet wielkopolski ().

Et vigtigt polsk kulturelt, videnskabeligt, industrielt og akademisk center. En by med en rig, over tusind års historie, kultur og arkitektur. Den tidligere polske hovedstad (i 10., 11. og 13. århundrede), sæde for det første polske katolske bispedømme (grundlagt i det 10. århundrede), et af de førende centre i det vestlige Polen fra middelalderen indtil i dag, og tidligere kongelig polsk residensby.

Historie 

Poznań er en af de ældste byer i Polen, anlagt som en borg i 700- eller 800-tallet mellem floderne Warta og Cybina. I 900-tallet beboede den vestslaviske stamme polanerne området. Stammen kom til at dominere de øvrige stammer i det der i dag kendes som Polen. Byen fik Magdeburgrettigheder i 1253. Som en af de ti største og mest indflydelsesrige byer i Polen havde Poznań ret til at deltage i valget af konger i Polen (efter indførelsen af et valg i 1569). Poznań blev underlagt Preussen ved Polens 2. deling i 1793 og genvandt, som resten af Polen, først sin selvstændighed i 1918. Fra 1939 til 1945 var Poznań besat af Nazityskland.

Sport 
De mest populære sportsklubber i byen er Lech Poznań og Warta Poznań (fodbold) og PSŻ Poznań (speedway).

Poznań var en af værtsbyerne i Europamesterskabet i basketball 1999 for kvinder, Europamesterskabet i basketball 2009 for mænd og Europamesterskabet i fodbold 2012.

Galleri

Se også 
 Fæstningen Poznań

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Byer i Polen
Polen i middelalderen
SPD

Sozialdemokratische Partei Deutschlands (SPD) er Tysklands socialdemokratiske parti. Partiet er sammen med det borgerlige CDU det ene af de to store nuværende tyske politiske partier.

SPD er i dag (2021) det største parti i Forbundsdagen, hvor partiet har 206 ud af de 735 pladser efter at have opnået 25,7 % af stemmerne ved forbundsdagsvalget 2021. SPD er koalitionspartner i Angela Merkels koalitionsregering, hvor SPD’s Olaf Scholz er vice-kansler. På delstatsniveau indgår SPD i regeringen i 11 ud af 16 delstater og er regeringsleder i syv af disse.
 
Siden 2019 har Saskia Esken og Norbert Walter-Borjans haft fælles formandskab.

Den tyske forbundspræsident har siden marts 2017 været SPD's Frank-Walter Steinmeier.

Historie 
SPD blev grundlagt af Ferdinand Lassalle i 1863 i Leipzig under navnet Allgemeine Deutsche Arbeiterverein, som et af verdens første marxistisk-inspirerede partier. Partiet skiftede navn til det nuværende i 1890. Fra 1890'erne til begyndelsen af 1900-tallet var SPD Europas største marxistiske parti, og det største politiske parti i Tyskland. Under 1. verdenskrig blev partiet splittet, da en stor fraktion forlod partiet og dannede Unabhängige Sozialdemokratische Partei Deutschlands (USPD), der igen udspaltede det kommunistiske parti KPD. SPD havde en afgørende rolle under Novemberrevolutionen i 1918 og var blandt grundlæggerne af Weimarrepublikken. SPD's Friedrich Ebert var den første tyske præsident og SPD var det største parti indtil 1932. Efter nazipartiets magtovertagelse i 1933 blev SPD forbudt og måtte operere i eksil som Sopade.

Efter afslutningen af 2. verdenskrig blev SPD gendannet i den sovjetiske besættelseszone i øst og blev kort efter sammenlagt med KPD og dannede Sozialistische Einheitspartei Deutschlands (SED), der fungerede som DDR's ubestridte regeringsparti. I Vesttyskland blev SPD det ene af de to store partier sammen med CDU/CSU. I 1959 opgav SPD sin tilknytning til marxismen ved vedtagelsen af Godesberg-programmet og placerede sig som et centrum-venstre parti. SPD var ledende regeringsparti i Forbundsrepublikken fra 1969 til 1982 og igen fra 1998 til 2005. SPD var en del af CDU/CSU-ledede regeringer 1966-1969 2005-2009 og igen siden 2013.

Ungdomsorganisation 
Partiets ungdomsorganisation hedder Jusos, som er en forkortelse for Junge Sozialisten und Sozialistinnen in der SPD (Unge socialister i SPD).

Formænd siden 2. verdenskrig 

 1946–1952 Kurt Schumacher
 1952–1963 Erich Ollenhauer
 1964–1987 Willy Brandt
 1987–1991 Hans-Jochen Vogel
 1991–1993 Björn Engholm
 1993–1995 Rudolf Scharping
 1995–1999 Oskar Lafontaine
 1999–2004 Gerhard Schröder
 2004–2005 Franz Müntefering
 2005–2006 Matthias Platzeck
 2006–2008 Kurt Beck
 2008–2009 Franz Müntefering
 2009–2017 Sigmar Gabriel
 2017-2018 Martin Schulz
 2018-2019 Andrea Nahles
 2019- Saskia Esken / Norbert Walter-Borjans

Se også 
 Tysklands politik

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Partiets websted

Politiske partier i Tyskland
Socialdemokratiske partier
Etableret i 1863
Partier repræsenteret i Europa-Parlamentet
Bradford

Bradford har flere betydninger:

Steder

Storbritannien 
 Bradford, West Yorkshire
 City of Bradford, en storby distrikt i West Yorkshire
 University of Bradford
 Bradford, Adderstone with Lucker, Northumberland
 Bradford, Belsay, Northumberland
 Bradford, Cornwall
 Bradford, Derbyshire
 Bradford, Devon
 Bradford, Manchester
 Bradford-with-Beswick, Manchester
 Bradford-on-Avon - Wiltshire
 Bradford-on-Tone, Somerset

USA 
 Bradford, Alabama
 Bradford, Arkansas
 Bradford, Illinois
 Bradford, Indiana
 Bradford, Iowa, flere steder
 Bradford, Kansas
 Bradford, Kentucky
 Bradford, Maine
 Bradford, Massachusetts (nu en del af Haverhill)
 Bradford, New Hampshire
 Bradford, New York
 Bradford, Ohio
 Bradford, Pennsylvania
 Bradford, Rhode Island
 Bradford, Tennessee
 Bradford, Texas
 Bradford, Vermont
 Bradford, Wisconsin
 Bradford County, Florida
 Bradford County, Pennsylvania
 Bradford Township, Minnesota, flere steder
 Bradford Township, Pennsylvania, flere steder

Andet 
 Bradford City - er en engelsk fodboldklub
 Bradfords lov - Spredningslov
 Bradford Meade - er en fiktiv karakter i tv-serien Ugly Betty
 Earl of Bradford
 Bradford - er et efternavn af angelsaksisk oprindelse
Treblinka

Treblinka er en lille landsby i det masoviske voivodskab i Polen, omkring 80 km nordøst for Warszawa ved Warszawa-Bialystok-jernbanelinjen. Indbyggertallet er pr. 1984 på 330.

Treblinka er primært kendt for den koncentrationslejr, som opførtes af Det Tredje Rige under 2. verdenskrig i umiddelbar nærhed af landsbyen. 

Landsbyer i Polen
Fremtiden

Fremtiden er den tid, der kommer efter nutiden.

Der er videnskaber, der beskæftiger sig med udviklingen. Fx meteorologi og økonomi, der ud fra modeller og data beregner sandsynligheden for en bestemt udvikling. En meget omdiskuteret model indenfor geovidenskaben har forudsagt at klodens temperatur stiger pga. udledning af CO2 og drivhuseffekten.

Det antages, at fremtiden afhænger af fortid og nutid, og man kan forsøge at spå om fremtiden (det er ikke Storm P. der sagde det) eller forske i den. Man kan opsætte fremtidsscenarier og beregne forskellige udfald.

Den filosofiske retning, der betragter fremtiden som noget givet, kaldes determinisme.

Hvis man vil udtrykke sig om fremtidige forhold, bruger man den grammatiske tid fremtid (futurum). 

Et ældre dansk ord for fremtidig er "tilstundende": "den tilstundende vinter" – den fremtidige/kommende vinter. Altså de stunder der kommer – der bliver til.

Film og bøger, der foregår i fremtiden, kaldes Science Fiction.

Eksterne kilder/henvisninger 
 Instituttet for Fremtidsforskning 
 Akademiet for Fremtidsforskning 
 
Selskabet for Fremtidsforskning, fremtidsforskning.dk

 
Tid
Filosofi
Fremtidsstudier
Tyske kanslere

Lederen af den tyske centralregering er traditionelt blevet kaldt kansler (Kanzler). Det formelle navn er i dag forbundskansler (Bundeskanzler), fra 1871-1945 var det rigskansler (Reichskanzler).

Liste over tyske kanslere

Det tyske kejserrige 
 1871-1890 Fyrst Otto von Bismarck
 1890-1894 Grev Leo von Caprivi
 1894-1900 Fyrst Chlodwig zu Hohenlohe-Schillingsfürst
 1900-1909 Fyrst Bernhard von Bülow
 1909-1917 Theobald von Bethmann-Hollweg
 1917 Georg Michaelis
 1917-1918 Grev Georg von Hertling
 1918 Prins Maximilian von Baden
 1918 Friedrich Ebert (SPD)

Weimarrepublikken 
 1919 Philipp Scheidemann (SPD)
 1919-1920 Gustav Bauer (SPD)
 1920 Hermann Müller (SPD)
 1920-1921 Konstantin Fehrenbach (Zentrum)
 1921-1922 Joseph Wirth (Zentrum)
 1922-1923 Wilhelm Cuno
 1923 Gustav Stresemann (DVP)
 1923-1925 Wilhelm Marx (Zentrum)
 1925-1926 Hans Luther
 1926-1928 Wilhelm Marx (Zentrum)
 1928-1930 Hermann Müller (SPD)
 1930-1932 Heinrich Brüning (Zentrum)
 1932 Franz von Papen
 1932-1933 Kurt von Schleicher

Tredje rige 
 1933-1945 Adolf Hitler
 1945 Joseph Goebbels (formelt én dag mellem Hitlers og hans eget selvmord)
 1945 Grev Lutz Schwerin von Krosigk

Forbundsrepublikken 

 1949-1963 Konrad Adenauer (CDU)
 1963-1966 Ludwig Erhard (CDU)
 1966-1969 Kurt Georg Kiesinger (CDU)
 1969-1974 Willy Brandt (SPD)
 1974-1982 Helmut Schmidt (SPD)
 1982-1998 Helmut Kohl (CDU)
 1998-2005 Gerhard Schröder (SPD)
 2005-2021 Angela Merkel (CDU)
 2021- Olaf Scholz (SPD)

Se også 
 Tyskland
 Tysk politik

 
Kanslere
Lister over regeringsledere
Politiske embeder

be:Канцлер Германіі
sv:Lista över Tysklands regeringschefer
Zentrum

Det tyske midterparti (Deutsche Zentrumspartei eller bare Zentrum), ofte kaldet det katolske midterparti, er et katolsk politisk parti i Tyskland, som særlig spillede en vigtig rolle under kejsertiden og under Weimarrepublikken.

Partier blev grundlagt i 1870 af Ludwig Windthorst og Mainz-biskoppen Wilhelm Emmanuel von Ketteler for at varetage den katolske minoritets rettigheder i det nye, protestantisk dominerede Tyskland. Partiet blev relativt stort som reaktion på Otto von Bismarcks Kulturkampf mod den katolske kirke. Partiet var også specielt på grund af blandingen af de klasseinteresser, som partiet repræsenterede, fra katolske arbejdere til aristokrater.

Med grev Georg von Hertling opnåede partiet i 1917 første gang posten som rigskansler. Mellem 1919 og 1932 var partiet repræsenteret i næsten alle rigsregeringer. De stillede bl.a. rigskanslerne Wilhelm Marx, Heinrich Brüning og Franz von Papen.

Den 22. marts nåede partiets formand Ludwig Kaas og Hitler enighed om vedtagelsen af Bemyndigelsesloven.

Partiet opløste sig selv den 5. juli 1933 og var det sidste af de ikke-nazistiske partier, som forsvandt efter forbud fra Hitler og NSDAP.

Efter anden verdenskrig blev partiet genoprettet. Men de fleste traditionelle zentrumvælgere sluttede imidlertid hurtigt op om dannelsen af den bredere borgerlige alliance CDU, som i stor grad er udgået fra og præget af miljøet omkring det katolske midterparti. Hensigten med etableringen af CDU var at forene protestanterne og katolikkerne i et fælles kristeligt-konservativt parti.

Det katolske midterparti eksisterer stadig som et lille parti og var repræsenteret i det tyske parlament frem til 1957, da det faldt under spærregrænsen. I enkelte katolske højborge som Nordrhein-Westfalen har partiet stadig en vis lokalpolitisk betydning og er kendt for sin familievenlige politik.

Det bayerske folkeparti, forløberen for CSU, brød ud fra Zentrum i 1918, fordi Zentrums daværende ledelse ønskede en centralstat frem for en forbundsstat.

Valgresultater 
Listen er ikke komplet

Eksterne henvisninger 

Politiske partier i Tyskland
Konservative partier
Weimarrepublikken
Niedersachsen

Niedersachsen eller Nedersaksen er en delstat i det nordvestlige Tyskland med 8.140.242 (31. december 2022) indbyggere og et areal på 47.600 km². Den ligger ud til Nordsøen og grænser til Slesvig-Holsten, Hamburg, Mecklenburg-Vorpommern, Brandenburg, Sachsen-Anhalt, Thüringen, Hessen, Nordrhein-Westfalen og Holland, samt Bremen der ligger som en enklave midt i delstaten. Hovedstaden er Hannover, og andre vigtige byer er Wolfsburg, Braunschweig, Osnabrück, Oldenburg og Göttingen.

Navnet stammer fra folkeslaget sakserne.

Administrativ opdeling 
1. Januar 2005 blev Regierungsbezirke Braunschweig, Hannover, Lüneburg og Weser-Ems nedlagt.

Landet er delt op i 425 byer og kommuner, hørende under 37 Landkreise, et kommunalt samarbejde der kaldes en Region og otte kreisfrie byer.

Landkreise og Region 
Niedersachsen består af følgende Landkreise og en Region:

Kreisfrie Byer

Største Byer

Geografi

Floder 
Aller – Große Aue – Böhme – Dumme – Elben – Ems – Hamme – Hase – Hunte – Ilmenau – Jade – Jeetzel – Jümme – Leda – Leine – Luhe – Oker – Ochtum – Örtze – Oste – Rhume – Schunter – Vechte – Weser – Wietze (biflod til Aller) – Wietze (biflod til Örtze) – Wümme

Søer 
Dümmer – Steinhuder Meer – Zwischenahner Meer – Großes Meer

Opstemmede søer 
Alfsee – Granetalsperre – Innerstetalsperre – Maschsee – Odertalsperre – Okertalsperre – Salzgittersee – Sösetalsperre

Bjerge 
Achtermannshöhe – Dammer Berge – Deister – Die Gleichen – Süntel – Wurmberg

Landskaber regioner 
Altes Land – Ammerland – Braunschweiger Land – Butjadingen – Deister-Sünteltal – Drawehn – Eichsfeld – Elbe-Weser-Dreieck – Elm – Emsland – Friesland – gest – Land Hadeln – Harlingerland – Harzen – Hildesheimer Börde – Hümmling – Jeverland – Leinebergland – Lüneburger Heide – Mittelweserregion – Oldenburger Land – Oldenburger Münsterland – Osnabrücker Land – Osterholzer Geest – Ostfalen – Ostfriesland – Rheiderland – Saterland – Schaumburger Land – Stadland – Stedingen – Teufelsmoor – Wendland – Weserbergland – Wesermarsch – Weserniederung – Wesertal – Wildeshauser Geest – Wingst – Land Wursten – Wümmeniederung

Øer 
Borkum – Juist – Norderney – Baltrum – Langeoog – Spiekeroog – Wangerooge (siehe auch: Ostfriesische Inseln) – Großer Knechtsand – Kachelotplate – Lütje Hörn- Mellum – Memmert – Minsener Oog

Beskyttede naturområder 
Breites Wasser – Nationalpark Niedersächsisches Wattenmeer – Naturpark Steinhuder Meer – Naturpark Weserbergland Schaumburg-Hameln – Lüneburger Heide – Wildeshauser Geest – Harz – Drömling -Naturpark Elm-Lappwald – Naturpark Elbufer-Drawehn

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Wolfgang Dörfler: "Die ältesten Bauernhausgefüge des Elbe-Weser Dreiecks" (Ruralia IV, s. 53-57) 
 Carl-Hans Hauptmeyer: Niedersachsen. Landesgeschichte und historische Regionalentwicklung im Überblick; Isensee Verlag, Oldenburg 2004;  
 Peter Hoffmann, Winfried Meis, Ekkehard Stüber (red.): Niedersachsen. Ein porträt; Braunschweig 1999;  

 
Delstater i Tyskland
Rheinland-Pfalz

Rheinland-Pfalz er en tysk delstat med 4.159.150 indbyggere (31. december 2022) og et areal på 19.846 km². Rheinland-Pfalz har grænse til Nordrhein-Westfalen, Hessen, Baden-Württemberg, Frankrig, Saarland, Luxemburg og Belgien. Hovedstaden er Mainz.

Historie 
Staten Rheinland-Pfalz blev oprettet i 1946 ved sammenlægning af Rhein-Pfalz med de sydlige dele af den preussiske Rheinprovins og dele af det vestlige Hessen.

Byer og deres indbyggertal 
Indbyggertallet i de største byer i Rheinland-Pfalz:

Administrativ opdeling 
Delstaten Rheinland-Pfalz er opdelt i 24 Landkreise, 12 Kreisfrie byer. Derunder en særlig opdeling for Rheinland-Pfalz i 163 Verbandsgemeinden (Kommuneforbund), 37 verbandsfrie byer og kommuner (deraf 8 store kreistilhørende byer ) og 2.257 Ortsgemeinden (landsbykommuner). I delstatens landkreise bor 3.051.313 og i de 12 kreisfrie byer 1.009.792 indbyggere(2004).

Landkreise 
(med bilregistrerings kendingsbogstaver)

Kreisfreie Städte 
(mit Autokennzeichen)

Ministerpræsidenter 

 1947: Wilhelm Boden (CDU) 
 1947 – 1969: Peter Altmeier
 1969 – 1976: Helmut Kohl (CDU) 
 1976 – 1988: Bernhard Vogel (CDU) 
 1988 – 1991: Carl-Ludwig Wagner (CDU) 
 1991 – 1994: Rudolf Scharping (SPD) 
 1994 - 2013: Kurt Beck (SPD)
 siden 2013: Maria Luise Anna „Malu“ Dreyer (SPD)

 
Delstater i Tyskland
Fremtid (futurum)

Fremtid (futurum) er en grammatisk form, tempus, som udtrykker en forventning om noget, som ikke er nu.

Dansk
I det danske sprog er futurum i mange tilfælde sammenfaldende med præsens, eller det kan dannes med modalverber (f.eks skal eller vil).

Latin
Man skelner mellem 2 forskellige former for futurum:

Futurum 1 (Futurum imperfektum): betegner den uafsluttede fremtid. Handlingen har endnu ikke fundet sted eller foregår stadig.

Futurum 2 (Futurum perfektum): betegner den afsluttede fremtid. Handlingen har fundet sted. Tiden kaldes undertiden også førfremtid (futurum exactum).

Grammatik
Sundhed

Sundhed er et bredt begreb, som dækker over tilstande og aktiviteter vedrørende menneskets velvære – såvel fysisk som mental velvære. Feltet spænder fra etablerede lægevidenskabelige discipliner til alternative behandlingsmetoder.

Begrebet kan også deles op i fysisk og psykisk sundhed.

WHO definerede begrebet i 1970'erne og i forbindelse med programmet ”Sundhed for Alle år 2000”: ”Sundhed er ikke blot frihed for sygdom, men størst mulig fysisk, psykisk og socialt velbefindende”. Man har indvendt imod den definition, at den lige så godt kunne være en forklaring af, hvad lykke er. Derfor er sundhed det nødvendige sammenligningsgrundlag for at forstå, hvad sygdom er. Kun på den baggrund er det muligt at skelne mellem ubehagelige sider af et sundt liv og egentlig sygdom.

En økologisk måde at beskrive sundhed på kunne være følgende: Sundhed er på den ene side evnen til at fastholde krop og sind i homøostatisk balance over for omgivelserne, men på den anden side også evnen til at kunne skifte tilstand og etablere balance på et nyt grundlag.

Begrebet helse anvendes som synonym for sundhed, men har til tider mere "alternative" konnotationer.

Sundhed og kost er to nært forbundne begreber, da kosten er en afgørende faktor for sundhed. I Danmark har Fødevarestyrelsen fastsat 10 officielle kostråd, som sikrer, at kroppen får dækket behovet for vitaminer, mineraler og andre vigtige næringsstoffer, samt holde en sund vægt. Hovedparten af den danske befolkning kan med fordel leve efter kostrådene, hvis de vil spise sundt.

Motion er en anden vigtigt faktor for sundhed, og Sundhedsstyrelsen anbefaler, at man hver dag rører sig i mindst 30 minutter. Dette behøver dog ikke kun at være decideret motion, ud af de 30 minutter tæller 10 minutters fysisk aktivitet, såsom rengøring og gang på trapper i stedet for elevatoren, også med.

Litteratur 

 Jensen, Anita (red.) (2017). Kultur og sundhed: en antologi. Turbine forlaget
Larsen, Lars Thorup (2019): Sundhed. Aarhus Universitetsforlag

Se også 
 Naturmedicin
 Lægemiddel
 Ortoreksi

Eksterne Links 
 Slip angsten: Sundhed og angst.
 World sundhed. Kort 
 Fødevarestyrelsen 
 Sundhedsstyrelsen
Tidsaldre

Tidsaldre betegner en længere periode i fortiden (og undertiden fremtiden), ofte kendetegnet ved nogle typiske træk, f.eks. en bestemt udvikling eller bestemte dominerende værdier.
Forskellige fag som kosmologi, geologi, arkæologi og historie er optaget af forskellige perioder og karakteristika:

Geologiske tidsaldre, eller - med geologisk betegnelse - tidsskalaer:
 Kultiden 
 Kridttiden
 Kvartærtiden, som inddeles i hhv.:

Arkæologiske tidsaldre:

Stenalder
Bronzealder
Jernalder
Vikingetiden 

Historiske perioder:

Middelalder
Nyere tid
Nutiden
Fremtiden

Se også 
Historieportal

Kilder 

Aldre
Deep Thought

Deep Thought er en computer, som er programmeret til at spille skak, den første i en serie af skakcomputere.  En anden computer i serien, Deep Blue, slog Garry Kasparov i en sekspartieres skakdyst.  Deep Thought blev opkaldt efter den fiktive computer i romanen Hitchhiker's Guide to the Galaxy af Douglas Adams, som fandt svaret på det ultimative spørgsmål (42) og dernæst designede Jorden til at finde spørgsmålet.

Navngivningen af skakcomputerne er fortsat efter samme princip med Deep Fritz, Deep Junior osv. ("Deep", det vil sige "dyb" på dansk, stammer også fra den måde, de forskellige algoritmer undersøger alle mulige træk og potentielle udfald på.)  I 1988 tabte Bent Larsen, dansk stormester i skak, et parti til Deep Thought.

Computerskak
Supercomputere
Finn

Finn er et drengenavn, der er kendt fra oldnordisk, hvor det hed Finr = "Finn". Ordet har ukendt oprindelse, men det betyder sandsynligvis "finne" eller "same". Det er tankevækkende, at trolde i sagn og folkeeventyr ofte hedder Finn.
En af disse er Jætten Finn.
Navnet er blandt de godkendte drengenavne i Danmark.

Navnet Finn kommer også fra gælisk, opr. Fionn, som betyder "den hvide".  Jvf. havnebyen Fionnphort på den skotske ø Mull;  det betyder Den hvide Havn.  

I engelskprogede lande er det brugt som et efternavn, f.eks. i Mark Twains romanfigur Huckleberry Finn.
På Island ses variationen Finnur.
En sjælden variation i Danmark er Find. I alt 15.723 personer bærer et af disse navne i 2021 i Danmark.

Kendte personer med navnet som fornavn 

 Finn Magnusen, islandsk oldgransker og mytolog.

Samfund 
 Finn Brunse, dansk kommunalpolitiker.
 Finn Gundelach, dansk diplomat.
 Finn Helmer, dansk iværksætter.
 Finn Henriksen, politiker.
 Finn Thorgrimson, dansk fagforeningsmand

Kultur 
 Finn Døssing, dansk fodboldspiller og indehaver af tøjbutik
 Finn Henriksen, filminstruktør.
 Finn Høffding, dansk komponist.
 Finn Jensen, dansk musiker.
 Finn Methling, dansk dramatiker.
 Finn Nielsen, dansk skuespiller.
 Finn Nørbygaard, dansk komiker og skuespiller.
 Finn Odderskov, dansk saxofonist.
 Finn Olafsson, dansk musiker.
 Finn Storgaard, dansk skuespiller.
 Finn Søeborg, dansk forfatter
 Finn Ziegler, en dansk jazzviolinist og -vibrafonist.

Idræt 
 Finn Jensen, dansk bokser.
 Finn Kobberø, dansk badmintonspiller og sportsjournalist
 Finn Laudrup, dansk fodboldspiller.
 Finn Nielsen, dansk atlet.
 Finn Tugwell, dansk professionel bordtennisspiller.
 Finn Arent Jensen, dansk fodboldspiller i superveteran serien.

Navnet i fiktion 
 Huckleberry Finn er titelfiguren i Mark Twains roman af samme navn.
 Finn er navnet på Krone-Taxas næstformand i TV-serien TAXA. Figuren spilles af Jesper Lohmann.
 Finn er en figur i Dolph & Wulff med venner
 Finn Nissen er en figur i De Nattergales tv-julekalender The Julekalender; han spilles af Viggo Sommer

Anden anvendelse 
Den olympiske bådklasse Finnjollen stammer fra de Olympiske Lege i Helsinki i 1952.

Referencer 

Drengenavne
Træ

Træ har flere betydninger eller specialiseringer:
 Træ (materiale) – ved fra et dødt træ
 Træ (organisme) – et levende træ
 Træ (grafteori) – en måde at repræsentere en strukturs hierarkiske opbygning
 Træ (datastruktur) – bruges i datalogi til at emulere et træ vha. forbundne knuder 

Se også
 Træsort – forskellige typer af materialet træ, med forskellige egenskaber 
 Stamtræ – en grafisk afbildning af en familie, med led mellem forældre/børn
 Systematik (biologi) – systematisk metode til at klassificere alle levende væsner i en træstruktur
 Træsnit
 Træstik
Organisationer for træ
 Træ Er Miljø – træbranchens fælles informationsprojekt om træ
 Dansk Skovforening – brancheorganisation for private træproducenter (foreningen af danske privatskovejere)
 Naturstyrelsen – den statslige træproduktion (de danske statsskove)
 Dansk Træforening – brancheorganisation for danske træimportører
Hollandsk (dialekt)

Hollandsk () er en dialekt af det nederlandske sprog, der tales bl.a. i de nederlandske provinser Nord-Holland og Syd-Holland.

Karakteristisk for udtalen er for eksempel det hårde, skrabende "G", som mange forbinder med nederlandsk, i stedet for det bløde "g". Nord for de store floder Rhinen og Maas bliver "G'et" generelt talt udtalt med et hårde og skrabende "G".

Sammen med brabantsk er det den mest talte dialekt af nederlandsk.

Nederlandene
Nederlandske dialekter
Smalbladet timian

 
Smalbladet Timian (Thymus serpyllum) er en 5-25 cm høj dværgbusk, der i Danmark er vildtvoksende på heder, i klitter og på tørre overdrev. Den ligner bredbladet timian, men stænglen er cylindrisk eller kun lidt firkantet og alsidigt håret. Smalbladet timian kan anvendes som smukt bunddække i haver.

Beskrivelse 
Smalbladet timian er en stedsegrøn, krybende dværgbusk med en tæppedannende og rodslående vækstform. Barken er først rødlig og behåret, senere brun og stribet. Knopperne er rødlige og tæt hårede og sidder i bundter ved ledknuderne. Bladene er bittesmå og linjeformede med indrullet rand og behåring langs den inderste del af bladet.

Den kugleformede blomsterstand sidder på oprette skud og består af rødviolette læbeblomster med grønne eller røde svøbblade. Hele standen er beklædt med lange, hvide hår. Frøene modner godt i Danmark, hvor de spirer på rå og tør jord.

Rodnettet er trævlet, og stænglerne slår rod dér, hvor ledknuderne rører jorden.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,05 x 1 m (5 x 10 cm/år).

Voksested 

Smalbladet timian vokser over det meste af Europa (inklusive Danmark) på tørre stepper og heder med mager, varm og tør jord, hvor græs og andre kraftige, skyggende planter bliver holdt nede ved trafik, græsning eller slåning.

I Danmark er den almindelig i det meste af Jylland, i Nordsjælland og på Bornholm. Arten vokser på kalk- og næringsrige grønsværsklitter sammen med arter somalmindelig cypresmos, almindelig kløvtand, almindelig kortkapsel, bakkenellike, bidende stenurt, blodrød storkenæb, dueskabiose, hvidlig kortkapsel, klitfladbælg, liden klokke, lyngsnerre, nikkende kobjælde, plænekransemos og sandrottehale.

Smalblaet timian anses for at være hjemmehørende i Danmark

Smalbladet timian er fødegrundlag for larver af sommerfuglen sortplettet blåfugl.

Anvendelse 
Planten indholder bakteriedræbende stoffer (mest thymol) og bruges medicinsk på grund af den antiflammatoriske virkning.

Den er meget velegnet i en anlagt blomstereng, hvor den bidrager til den ret sene blomstring, sammen med sine naturlige naboer.

Galleri

Noter

Kilde 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Haveplanter
Buske
Lyserøde blomster
Bunddækkende planter
Timian
Internationale (sang)

Internationale er en berømt socialistisk sang. Den var oprindeligt skrevet af Eugène Pottier (1816-1887) på fransk og sat til den franske nationalmelodi Marseillaisen. Senere satte Pierre Degeyter (1848-1932) teksten om til en ny melodi og det er denne der bruges i dag. Sangen var Sovjetunionens nationalmelodi fra 1917-1944. Dansk gendigtning ved Hans Laursen.

Dansk tekst til "Internationale" 

Rejs jer, fordømte her på jorden, 
rejs dig, du sultens slavehær! 
I rettens krater buldrer torden, 
nu er det sidste udbrud nær. 
Bryd kun fortids møre mur i stykker, 
slaveskare, der er kaldt; 
snart verdens grundvold sig forrykker, 
fra intet da vi bliver alt! 
/:Vågn til kamp af jer dvale, 
til den allersidste dyst; – 
og internationale 
slår bro fra kyst til kyst.:/Ej nogen mægtig gud og kejser 
og folkehøvding står os bi. 
Nej, selv til kampen vi os rejser, 
vor folkeret forlanger vi. 
For at knuse tyvene, vi føder, 
for at fri vor bundne ånd 
vi puste vil til essens gløder 
og smede med en senet hånd. 
/:Vågn til kamp af jer dvale, 
til den allersidste dyst; – 
og internationale 
slår bro fra kyst til kyst.:/ Vi knuges under stat og love, 
vi flås af skattens skarpe klo. 
Og pligtfri kan den rige sove, 
vor ret kan ingen steder gro. 
Lad os kaste åget af vor nakke! 
Lighed fordrer: pligt for ret! 
Med pligterne vi tog til takke, 
nu tager vi vor løn for det. 
/:Vågn til kamp af jer dvale, 
til den allersidste dyst; – 
og internationale 
slår bro fra kyst til kyst.:/ Ved ofringen til Mammons ære 
har guldets konger aldrig haft 
et andet mål end det: at tære 
på proletarens arbejdskraft. 
Denne bande ved vor slid og plage 
til en mægtig rigdom kom; 
og når vi fordrer den tilbage, 
forlanger vi vor ejendom. 
/:Vågn til kamp af jer dvale, 
til den allersidste dyst; – 
og internationale 
slår bro fra kyst til kyst.:/ Med krigsbegejstring de os fylder
de konger, før vi skal i slag
Men voldens herrer væk vi skyller
på massemytteriets dag
Bær da stejkeånden ind i hæren
og på næste krigs signal
vi siger nej til helteæren 
og skyder hærens general
/:Vågn til kamp af jer dvale, 
til den allersidste dyst; – 
og internationale 
slår bro fra kyst til kyst.:/ 

Arbejdere i stad, på landet, 
en gang skal verden blive vor. 
Den dovne snylter skal forbandet 
forjages fra den rige jord. 
Mange gribbe på vort blod sig mætter; 
lad os jage dem på flugt. 
Vor kamp en herlig tid forjætter 
hvor solen altid stråler smukt. 
/:Vågn til kamp af jer dvale, 
til den allersidste dyst; – 
og internationale 
slår bro fra kyst til kyst.:/

Se også 
 Den franske originaltekst på Wikisource

Eksterne kilder/henvisninger 

 "Historien om Internationale – verdens mest kendte sang" af Carl Heinrich Petersen
 Internationale som tekst på 92 sprog 
 Internationale som MP3-filer på over 30 sprog 
 "The Internationale" – en dokumentarfilm 

Nationalsange
Sange i Arbejdersangbogen
Kultur i Sovjetunionen
Ørering

En ørenring eller ørering er et smykke, der bæres i øret. Ørenringe er ofte fremstillet af metal, men findes også i ben, plastic og andre materialer. Ørenringe er ikke nødvendigvis ringe. De kan være clips, der klemmer omkring øreflippen, stickere, der monteres med en skrue/møtrik eller en krog, der stikkes gennem et hul i øret. Ørenringe bruges oftest af kvinder.
Omkring år 1910 var ørenringe og huller i ørene udbredt i
 Afrika: 
 Europa: undtagen Skandinavien. I Storbritannien et overklassefænomen og kun små øreringe. Det kom først efter hår, kyser og hatte til år 1900 havde dækket ørene i Nord- og Mellemeuropa.
 Asien: Indien, Bagindien og Centralasien, men ikke Japan.
 Amerika hos hvide kvinder (små øreringe) og mange indianerne, men ikke almindelig i Argentina.

Photo

Se også 

Smykker
Agersennep

 
Agersennep (Sinapis arvensis), også skrevet Ager-Sennep, er en 30-60 cm høj urt, der i Danmark vokser almindeligt f.eks. på agerjord og i vejkanter.

Beskrivelse 
Agersennep er en enårig, urteagtig plante med en stiv, opret vækst. Stænglen er kantet og ruhåret. Bladene er spredstillede, og de nederste er stilkede og fjerlappede, mens de øverste er ustilkede og lancetformede med groft takket rand. Oversiden er græsgrøn med forsænkede bladribber, mens undersiden er noget lysere. Begge bladsider har spredte, stive hår.

Blomstringen foregår i juni-oktober, hvor man finder blomsterne samlet i åbne, endestillede stande. De enkelte blomster er regelmæssige, 4-tallige og har gule kronblade. Frugterne er skulper, med mange, kuglerunde frø.

Rodsystemet består af en kraftig pælerod og talrige, trævlede siderødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,50 x 0,30 m (50 x 30 cm/år).

Voksested 

Agersennep har sin naturlige udbredelse i Nordafrika, Mellemøsten (til og med Afghanistan og Pakistan), Centralasien, Kaukasus og Europa. Den er knyttet til lysåbne eller let skyggede voksesteder med næringsrig og kalkholdig jord, gerne på ler. I Danmark er den almindelig i hele landet.

Arten er desuden naturaliseret i alle tempererede egne af verden, og også i hele det nordlige Europa er den oprindelig indslæbt med korndyrkningen.

På Dueodde findes arten sammen med bl.a. agerpadderok, agerstedmoderblomst, agertidsel, alm. kvik, alm. røllike, spergel, blød hejre, burresnerre, harekløver, hvidkløver, hvidmelet gåsefod, lugtløs kamille, rød arve og skvalderkål

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Biplanter
Ukrudtsplanter
Gule blomster
Sennep-slægten