alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Krydderurt

En krydderurt er en plante, der hel eller kun let findelt tilsættes maden for at fremhæve en smag eller få maden til at smage af noget ekstra. Urterne kan bruges både tørrede og helt friske. De har været brugt som smagsgivere gennem hele historien og utvivlsomt også før. Op gennem middelalderen blev antallet udvidet betydeligt, men i første omgang mest til medicinske formål. Mange krydderurter, herunder de stærke, har den positive bieffekt, at de er bakteriedræbende. En del er også fordøjelsesforbedrende. Før i tiden, da transport var yderst besværlig, var krydderurter en stor luksus. Mange krydderurter blev transporteret på kamelryg langs Silkevejen fra Orienten til Europa. 

I løbet af årene efter 1900 gik brugen af krydderurter af mode. I stedet anvendte man pulveriserede, eksotiske krydderier. I 1960'erne blev krydderurterne genopdaget samtidig med, at den sydeuropæiske gastronomi for alvor vandt større udbredelse. I Italien, Frankrig og Spanien var urterne aldrig var gået af mode. Der er dog stadigvæk mærkbare, regionale forskelle imellem de urter, man helst bruger. Den grundlæggende standard er persille, timian og laurbær. I det franske køkken er både estragon og kørvel populært. I England har man en forkærlighed for pebermynte og salvie, mens rosmarin, oregano og basilikum stadig er mest populære i middelhavslandene.

Ofte bruges tørrede krydderurter i form af færdige blandinger: Fines herbes er fx en blanding af persille, kørvel, estragon og purløg. Tilsvarende er herbes de Provence en blanding af timian, rosmarin, laurbær, basilikum og sar (af og til med en smule lavendel), mens herbes venétiennes består af estragon, persille og kørvel. En suppevisk er et gammelt navn for en urteblanding, der kan bestå af persille, timian og laurbær (eventuelt også merian).

Eksempler på krydderurter

Eksterne adresser med dansk indhold 
 Food Bacteria-Spice Survey Shows Why Some Cultures Like It Hot Citat: "...Garlic, onion, allspice and oregano, for example, were found to be the best all-around bacteria killers (they kill everything)...Top 30 Spices with Antimicrobial Properties..."
 May 22, 2001, Add a Little Spice to Your Life.  And Take Away a Few Bacteria That Cause Disease
 August 18, 1998, Common Kitchen Spices Kill E. Coli O157:H7  Citat: "...The study is the first in the United States that looks at the effect of common spices on E. coli O157:H7. Previous studies have concluded spices kill other foodborne pathogens. "In the first part of our study, we tested 23 spices against E. coli O157:H7 in the laboratory," Fung said. "We found that several spices are good at killing this strain of E. coli."..."
 Krydderurter 
 Stærk som chili Citat: "...Men krydderier kan også have betydning for helbredet...."
 Ing.dk, 17.06.2003: Basilikum holder osten fri for Coli og Listeria
 Index of herbs  Med latinske navne.
Frøplanter

Frøplanter (Spermatophyta, Spermatopsida) er den taksonomiske gruppe af plantearter, som formerer sig ved frø. Det vil sige alle planter undtagen bregner, mosser og alger. Langt hovedparten af de planter, som mennesket udnytter kommercielt, tilhører frøplanterne.

Begrebet frøplanter bruges også indenfor hortonomi og landbrug om planteindivider, der er resultatet af en frøformering, i modsætning til dem der er formeret vegetativt ved podning, stikning eller deling

Klassisk klassificering 

 Frøplanter (Magnoliophyta (dækfrøede), Spermatophyta, Spermatopsida):
 Nøgenfrøede (Pinophytina) (Nåletræer...)
 Dækfrøede (Blomsterplanter Magnoliophyta):

Nyere klassificering 
Nyere klassificering baseret på Tree of Life: Spermatopsida :

 Frøplanter (Spermatopsida, Spermatophyta)
 Nøgenfrøede – også kendt som: Gymnospermae
 Nåletræer – også kendt som: Pinophyta
 Tempeltræ-rækken – også kendt som Ginkgophyta
 Cykas-rækken – også kendt som: Cycadophyta
 Gnetophyta
 Dækfrøede planter – også kendt som: Blomsterplanter og Magnoliophyta

Eksterne henvisninger 
 Flora Dania: Download gratis højopløselige billeder af danske potteplanter fra Billedbanken 

Plantetyper
Botanisk taksonomi
Nøgenfrøede

Nøgenfrøede (Gymnospermae) eller gymnospermer er de beslægtede planter, som oftest har frø, som udvikler sig på et åbent blad, modsat de dækfrøede, som gemmer frøene i en kapsel.

Nogen pæoner kan dog godt glemme at lukke kapslen uden dog at planten er nøgenfrøet, og flere slægter af nåletræer har udviklet noget som svarer til en kapsel eller frugtkød, uden at de af den grund er blevet dækfrøede.

 Nøgenfrøede (Gymnospermae) 
 Tempeltræ-rækken (Ginkgophyta)
 Nåletræ-rækken (Pinophyta)
 Koglepalme-rækken (Cycadophyta)
 Gnetophyta – har også været placeret i en egen overrække Chlamydospermae

 
Palæozoikum
Stjernetåge

En stjernetåge er en lysende interstellar sky (tåge) af støv og gas.

Interstellar skyer lyser i almindelighed ikke op, da det kræver en særlig energikilde. Stjernetågerne er karakteriserede ved at være meget varme og dannes typisk som resterne efter en supernova- eller hypernova-eksplosion. De dannes også når almindelige stjerner ved slutningen af deres livscyklus eksploderer og kendes da også under betegnelsen planetariske tåger.

Se også 
 Solen

Eksterne henvisninger 
 Google: Interstellar Medium 
 Planetary Nebulae Images – Galactic Nebula Pictures Photos 
 Planetary and Galactic Nebulae 
 Nebula 
 Hubblesite: nebula

Universet
Tåge
Astrofysik
Sort dværg

En sort dværg er en hypotetisk form for "død" stjerne – typisk en stjerne af typen hvid dværg, som er kølet så meget af, at den har samme temperatur som det omkringliggende rum og ikke længere udsender noget lys.

Se også
Brun dværg
Rød kæmpe
Supernova
Hypernova
Sort hul

Eksterne henvisninger
Space.com: Black dwarf (på engelsk)

Stjernetyper
Kiwi

Kiwi kan hentyde til flere artikler:
 Kiwi (frugt) – frugten af Almindelig Kiwi.
 Almindelig Kiwi – en plante.
 Kiwi-slægten – en planteslægt.
 Kiwi-familien – en plantefamilie.
 Kiwier – en fugl, som ikke kan flyve.
 Kiwi (Dragonball) fiktiv skurk i en tegneserie.
 Kiwi Minipris – en discountkæde i Norge
 Kiwi Danmark - en discountkæde i Danmark

Se også
 New Zealand – kiwier er et kæle-/øgenavn for newzealændere
Eneslægten

Enebær (Juniperus) eller Ene er en slægt af op mod 60 stedsegrønne nåletræer, som er udbredt over hele den nordlige halvkugle, og endda med enkelte arter i Østafrika. Overalt vokser arterne i fuld sol på tør jord, undertiden i kløfter nær ørkenen. Arterne omfatter mest buske og mindre træer, men enkelte arter kan blive store træer - disse findes dog ikke i Danmark. Frugten er en rund, kødfuld, såkaldt bærkogle, der af lægfolk blot betegnes som et bær. Mange af arterne er uhyre hårdføre og kan være meget variable afhængig af jordbund og klima. Mange arter har meget spidse, sylformede, stive nåle - en vigtig beskyttelse mod planteædere i et regnfattigt klima.

 Kinesisk ene (Juniperus chinensis)
 Ene (Juniperus communis)
 Krybende ene (Juniperus horizontalis)
 Middelhavs-ene (Juniperus oxycedrus)
 Sevenbom (Juniperus sabina)
 Amerikansk ene (Juniperus scopulorum)
 Blå ene (Juniperus squamata)
 Blyant-ene (Juniperus virginiana)

 Juniperus angosturana
 Juniperus ashei
 Juniperus barbadensis
 Juniperus bermudiana
 Juniperus blancoi
 Juniperus brevifolia
 Juniperus californica
 Juniperus cedrus
 Juniperus coahuilensis
 Juniperus comitana
 Juniperus conferta,
 Juniperus convallium Juniperus coxii Juniperus davurica Juniperus deltoides,
 Juniperus deppeana
 Juniperus drupacea
 Juniperus durangensis
 Juniperus excelsa
 Juniperus flaccida
 Juniperus foetidissima
 Juniperus formosana
 Juniperus gamboana
 Juniperus gracilior
 Juniperus indica
 Juniperus jaliscana
 Juniperus komarovii
 Juniperus lutchuensis
 Juniperus macrocarpa
 Juniperus maderensis
 Juniperus maritima
 Juniperus martinezii
 Juniperus monosperma
 Juniperus monticola
 Juniperus morrisonicola
 Juniperus mucronata
 Juniperus navicularis
 Juniperus occidentalis
 Juniperus osteosperma
 Juniperus phoenicea
 Juniperus pinchotii
 Juniperus pingii
 Juniperus poblana
 Juniperus polycarpos
 Juniperus procera
 Juniperus procumbens
 Juniperus przewalskii
 Juniperus pseudosabina
 Juniperus recurva
 Juniperus rigida
 Juniperus saltillensis
 Juniperus saltuaria
 Juniperus saxicola
 Juniperus semiglobosa
 Juniperus standleyi
 Juniperus taxifolia
 Juniperus thurifera
 Juniperus tibetica

Ene i Danmark 
Kun en art af ene er hjemmehørende i Danmark, Almindelig Ene (Juniperus communis), der til gengæld har været i Danmark siden kort efter istidens ophør. Sevenbom (Juniperus sabina) er indført som lægeplante i middelalderen, men er aldrig naturaliseret. De andre arter af ene optræder kun i haver og parker, men kan hist og her ses forvildet - det er dog sjældent.

Kilder 

 
Planteslægter
Bær
Pi (tal)

Tallet pi (også kaldet Arkimedes' konstant) er en matematisk konstant, der skrives med det græske bogstav π. Konstanten optræder mange steder inden for blandt andet matematik og fysik. Den er defineret som forholdet mellem en cirkels omkreds og dens diameter. Det vil sige længden af omkredsen divideret med længden af diameteren. Man kan også definere π som arealet af en cirkel med radius 1, eller som det mindste positive tal x for hvilket der gælder at sinus til x er lig med 0.

Tallet er irrationalt, så decimalerne udgør ikke en cyklisk følge. Det er endda et transcendent tal – altså ikke rod i noget polynomium med rationale koefficienter. I mange sammenhænge er 3,14 en tilstrækkelig god tilnærmelse. Foretrækker man en brøk, er 22/7 (Archimedes) eller endnu bedre 355/113 (Zu) udmærkede approksimationer. Er det stadig ikke godt nok, kan approksimationen  bruges. Denne approksimation afviger først på niende decimal.

Her er π med 100 decimaler:

3,1415926535 8979323846 2643383279 5028841971 6939937510 5820974944 5923078164 0628620899 8628034825 3421170679

Der er flere måder, hvorpå man tilnærmet kan beregne pi. Her er to eksempler på rækker der konvergerer imod pi:

eller
.

Huskeregel 
De første 13 decimale cifre af π kan huskes som længden af ordene i følgende remse: Ser I ikke, I tåber, hvorledes en simpel remse kan klare Cirklens kvadratur?

En lidt mere høflig huskeregel, der også giver præcis de 13 første cifre, men som desværre på nudansk ikke er grammatisk korrekt (lære er navnemåde, ikke nutid), og som den førnævnte indeholder den retskrivningsmæssigt måske problematiske bøjning af ordet cirkel i ejefald, ental, bestemt form - der (alternativt) ikke - fra udgivelsen af Retskrivningsordbogen 2012 - kan være cirkelens, lyder: Her I lære i disse sætninger en nyttig regel som angår cirklens beregning.

Hvis man er til store norske forfattere, kan man, analogt med Ibsen, Ibsen-huskereglen for Eulers tal, anvende "Hej, I Oslo i Norge fordømmer de Hamsun hårdt" til at huske de første 9 cifre. Her får vi også kommaet placeret.

En kortere udgave er den simple: "Hvad er pi? Hvad er pi? Tre komma fjorten femten ni"

π bruges i mange hukommelseskonkurrencer. Her er formålet at huske flest decimaler af tallet π. Japaneren Hiroyuki Goto kunne i 1995 genkalde de første 42.195 decimaler af π. Det tog ham ca. 17 timer. I 2006 blev en japansk psykiater den første til at remse π op med 100.000 decimaler. Dette tog ham over 16 timer, blev optaget på bånd, og indsendt til Guinness Rekordbog, for at godkende det som en ny rekord. Det er dog aldrig blevet godkendt. Grunden til den aldrig blev godkendt, var at rekordforsøget ikke blev optaget på video, dermed kunne man  ikke se om han snød.

Det er kun officielt lykkedes 20 mennesker i verden at gengive over 10.000 cifre.

Kulturel betydning 

Konstanten fejres årligt d. 14. marts på pi-dag.

Se også 

 Feynman-punktet

Eksterne henvisninger 
 En million decimaler af Pi

Referencer 

Matematiske konstanter
DK (flertydig)

DK har flere betydninger:

 DK, en forkortelse for Danmark
 ''DK (album), et album med det danske orkester Love Shop
 .dk, det danske Top-level internetdomæne
 DK-Benzin, et dansk oliefirma.
Christian Bohr

Christian Harald Lauritz Peter Emil Bohr (14. marts 1855 i København – 3. februar 1911 i København) var en dansk mediciner, søn af skolemanden H.G. Bohr, bror til Henrik Bohr og far til fysikeren Niels Bohr og matematikeren Harald Bohr.

Christian Bohr skrev sin første videnskabelige afhandling: Om Salicylsyrens Indflydelse på Kødfordøjelsen, da han var 22 år gammel. I 1880 fik han medicinsk eksamen, og han blev udnævnt til professor i fysiologi på Københavns Universitet i 1886.

Christian Bohr har givet navn til den såkaldte Bohr-effekt, som beskriver påvirkninger af CO2 og pH på hæmoglobins iltaffinitet.

Han blev gift med Ellen Adler i 1881. Bohr var Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand og ligger begravet på Assistens Kirkegård.

Eksterne henvisninger 

 

Rektorer ved Københavns Universitet
Fysiologer fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Riddere af Dannebrog
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Christian
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Datamatik

Datamatik er automatisk databehandling. Datamatik er betegnelsen for de praktisk orienterede dele af datalogien.

Eksempel på brug: Medierne kalder det informations-teknologi. Fagfolk nuancerer det og bruger relaterede, men forskellige termer: Datalogi (læren om de størrelser, der kan eksistere inde i datamaten og hvorledes de konstruerers)), datamatik (realisering af programmel på maskinel), informatik (matematik/datalogi/datamatik/anvendelser) og informationsteknologi (som primært omfattende datamatik , data-kommunikation samt alt det (især) elektroniske udstyr der kobles til datamater: sensorer og aktivatorer). [Dines Bjørner, 12. november 1998]

Kilder/henvisninger
Terminologiudvalget

Datalogi
Det Gamle Testamente

Det Gamle Testamente (GT) er den første hoveddel af den kristne bibel – den anden hoveddel er Det Ny Testamente (NT). Det gamle testamentes skrifter udgør  tillige Tanakh, den jødiske bibel, og betragtes af både kristne og jøder som kanonisk.

Det Gamle Testamente består af en lang række skrifter af vidt forskelligt indhold: myter, legender, historiske beretninger, poesi, filosofi, profetier m.m. Skrifterne er skrevet på hebræisk med enkelte passager, særligt i Daniels Bog, på aramæisk.

Den hebræiske bibel inddeles i tre: Loven (heb. Torah), Profeterne (heb. Nevi’im) og Skrifterne (heb. Kethuvim).

Torahen (og hele den hebræiske bibel) er i jødedommen den primære helligtekst og var det for Jesus og de første kristne, men i løbet af de første efterkristne århundreder fik en række af de tidligste kristne skrifter også status som hellige, hvorved en decideret nytestamentlig kanon opstod. Denne kan i kristendommen siges at gå forud for Det gamle Testamente.

Siden Luthers første oversættelse til tysk, har der været tradition for teologisk at bearbejde oversættelsen af Det gamle Testamente, så mange steder i de hebraiske og aramæiske tekster fremstod som profetier om Kristus. Også i den nyeste danske bibeloversættelse fra 1992 er der mange ændringer fra en videnskabeligt forsvarlig oversættelse, der har tjent til at få skabt større overensstemmelse mellem Det Nye Testamente og den hebraiske bibel.

Det Gamle Testamente består i den protestantiske tradition af 39 skrifter ( Det Danske Bibelselskabs forkortelser står i parentes):

 Første Mosebog (Genesis) (1 Mos)
 Anden Mosebog (Exodus) (2 Mos)
 Tredje Mosebog (Leviticus) (3 Mos)
 Fjerde Mosebog (Numeri) (4 Mos)
 Femte Mosebog (Deuteronomium) (5 Mos)
 Josvabogen (Jos)
 Dommerbogen (Dom)
 Ruths bog (Ruth)
 Første Samuelsbog(1 Sam) 
 Anden Samuelsbog (2 Sam) 
 Første Kongebog (1 Kong)
 Anden Kongebog (2 Kong)
 Første Krønikebog (1 Krøn)
 Anden Krønikebog (2 Krøn)
 Ezras Bog (Ez)
 Nehemias' Bog (Neh)
 Esters Bog (Est)
 Jobs Bog (Job)
 Salmernes Bog (Sl)
 Ordsprogenes Bog (Ordsp)
 Prædikerens Bog (Præd)
 Højsangen (Højs)
 Esajas' Bog (Es) 
 Jeremias' Bog (Jer)
 Klagesangene (Klages)
 Ezekiels Bog (Ez)
 Daniels Bog (Dan)
 Hoseas' Bog (Hos)
 Joels Bog (Joel)
 Amos' Bog (Am)
 Obadias' Bog (Obad)
 Jonas' Bog (Jon)
 Mikas Bog (Mika)
 Nahums Bog (Nah)
 Habakkuks Bog (Hab)
 Sefanias' Bog (Sef)
 Haggajs Bog (Hagg)
 Zakarias' Bog (Zak)
 Malakias' Bog (Mal)

Læs mere om Gammel Testamente 
 Svend Holm-Nielsen: Det Gamle Testamente, G.E.C. Gads forlag, 1964.
 Benedikt Otzen: Israelitterne i Palæstina, G.E.C. Gads forlag, 1977.
 Else Kragelund Holt & Kirsten Nielsen: Bibelkundskab, Aarhus Universitetsforlag, 1997
 Hans Jørgen Lundager Jensen: Gammeltestamentlig religion. En indføring. Forlaget Anis, 1998
 Hans Jørgen Lundager Jensen og Gert Hallbäck: Gads Bibel Leksikon. Gads Forlag 1998.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Det Gamle Testamente og Det Ny Testamente online 

Kristendom i antikken
 
Jødedom
Trivial Pursuit

Trivial Pursuit er et paratvidenspil opfundet af Chris Haney og Scott Abbott i 1979. Spillet findes i forskellige udgaver anlagt efter emne eller målgruppe. På verdensplan er spillet solgt i mere end 75 millioner eksemplarer.

I den klassiske udgave er spørgsmålene inddelt i seks kategorier (Geografi, Underholdning, Historie, Kultur/litteratur, Natur/Videnskab og Sport/Fritid). Spørgsmålene læses fra et spørgsmålskort. Spillerne svarer efter tur, idet en spiller dog kan fortsætte med at svare, hvis denne formår at svare korrekt. Svarer en spiller korrekt mens vedkommende har sin spillebrik placeret på et kategorimærkefelt, erhverves et såkaldt kategorimærke (populært kaldet en "ost"), og når en spiller har erhvervet seks forskellige kategorimærker svarende til de seks kategorier, kan vedkommende forsøge at vinde spillet på spillepladens midte ved enten at besvare et spørgsmål i en kategori valgt af modspillerne eller ved at besvare et forud vedtaget antal spørgsmål fra et spørgsmålskort.

Historien bag Trivial Pursuit 
Chris Haney og Scott Abbott havde det utroligt sjovt med at stille hinanden spørgsmål om alle mulige emner.
De fik ideen til et brætspil og lavede det ved hjælp fra to af deres gode venner John Haney og Ed Werner. I 1984 blev det så populært, at de solgte det til Parker Brothers, som nu hører  under Hasbro.

Danske versioner 
Den første danske udgave kom i 1985. Siden er der udkommet talrige opdaterede og nye versioner. Følgende danske versioner er lavet:

Endvidere er Trivial Pursuit i 2009 kommet som et konsol-spil til Wii, Xbox 360 samt PlayStation 2 og 3.

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside for Trivial Pursuit
 Hasbros (producenten) danske hjemmeside

Brætspil
Quizspil
Spil fra Hasbro
Ludo

Ludo er et klassisk brætspil for to til fire spillere. Kendt familiespil. 

Vinderen er den spiller der først får sine fire brikker "i hus", dvs. fra udgangspositionen og gennem spillepladens felter til en slutposition på pladens midte. Spillebrikkerne flyttes svarende til et terningekast, idet en spiller dog må slå en sekser for at kunne flytte en spillebrik fra udgangspositionen. Undervejs kan man slå modstandernes spillebrikker "hjem" (dvs. tilbage til udgangspositionen), men udsættes også selv for sådanne tilbageslag. Visse spillefelter (markeret med en globus) sikrer en brik mod at blive slået hjem. Lander en brik på et felt markeret med en stjerne skal pågældende brik flyttes frem til næste stjernefelt hvor brikken er sikret indtil brikken flyttes igen, hvilket sædvanligvis er en fordel.

Spillet er en simpel udgave af et traditionelt indisk spil kaldet Pachisi. Ludo opstod i 1896, da det blev patenteret i England som patent nr. 14636.

Brætspil
Hasardspil

sv:Fia (brädspel)
Æg (flertydig)

Æg har flere betydninger:

 Æg – en oval genstand med en (for det meste) hård skal som hunnen hos fugle og krybdyr lægger, og som ungen ligger i til den er færdigudviklet
 Hønseæg – de mest almindelige æg i madlavningen
 Æg (fysiologi) eller Oocyt – den kvindelige forplantningscelle, der udvikles i æggestokken
 Æg (kant) – den skærende kant på fx knive (klingeæg, knivsæg) eller den kant som væven laver på stof
 Rytmeæg – et hult ægformet musikinstrument
 Tusindårsæg – en delikatesse lavet af et andeæg
 Ægget – stol af Arne Jacobsen
 Æg (film) – en norsk film af Bent Hamer (på engelsk: Eggs)
 Æg (ophids) – udsagnsord, (at ægge, bydeform æg) der beskriver det at ophidse, opildne eller (seksuelt) tirre.
Vorbasse Krigshavn

Vorbasse Krigshavn eller Krigshavnen i Vorbasse er et gadekær i Vorbasse sandsynligvis navngivet af gøgleren Professor Labri.

Tidligere blev Krigshavnen brugt som Vorbasses branddam, og omkring år 1900 blev der plantet træer omkring gadekæret. I 1922 blev en mindesten for Enrico Dalgas stillet over til gadekæret, og i 1930'erne begyndte beboerne at plante flere træer, der blev lavet en stensætning omkring den og et springvand blev installeret i midten. I området omkring gadekæret blev der plantet græs og lagt grusgange, så hele området blev til et parkanlæg, området blev så omringet af et hvidt stakit, der senere blev skiftet ud med en hæk. I 1979 til 1987 købte Vorbasse Grundejerforening nogle områder omkring gadekæret og byggede en legeplads. I år 2003 begyndte en renovering af gadekæret hvor stensætningen blev sat om, gamle træer blev fjernet og platformen og hytten blev bygget. 

Allerede i år 1924 lå det første modelkrigsskib i gadekæret, men det var først i 1984 at Korvetten LABRI blev søsat i gadekæret. I 1990 blev overdelen af en russisk ubåd sat i gadekæret, men stykket blev dog fjernet i 2003 og i stedet senere placeret på campingpladsen i byen. Korvetten Labri ligger dog stadig i gadekæret og bliver søsat hvert år påskelørdag, så den er klar til kamp. Søsætning sker under en ceremoni, der bliver fejret i hele byen.

Henvisninger 

Krigshavnen på vorbasse.dk

Billund Kommune
Krigshavn
Joseph Ignace Guillotin

Joseph-Ignace Guillotin (født 28. maj 1738 i Saintes, død 26. marts 1814) var en franske læge og revolutionsmand.

Han har lagt navn til guillotinen, fordi det var på hans initiativ at den blev indført i Frankrig. Lignende apparater i tidligere århundreder var brugt i både Tyskland og England). Efter eksperimenter på lig fra et hospital sættes den første maskine op i Paris i 1792. 

Den benævnes først le louison efter lægen Louis længe inden halshugningen af Louis 16.). Først senere fik den navnet la guillotine.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Personer fra Frankrig
Personer fra Den franske revolution
Frimurere fra Frankrig
Amerikansk sortbjørn

Amerikansk sortbjørn (Ursus americanus) også kaldet baribalen er en nordamerikansk bjørn. Bjørnen er dog ikke udbredt i den nordligste del af Canada og den vestlige del af Alaska.

Amerikansk sortbjørn vejer cirka 150 (70-290) kilogram og er cirka 160 (130-180) centimeter høj og dermed en af de mellemstore bjørne. Dens farve er typisk sort eller kanelbrun, men kan også i sjældne tilfælde være hvid. Snuden har en brun farvetoning.

Bjørnen har spinkle knogler og meget bevægelige poter, og kan derfor uden problemer klatre
i træer hele livet selv med en vægt på 150 kilogram.

Se også 
 Kermodebjørn

Bjørne
Nordamerikas fauna
Network News Transfer Protocol

Network News Transfer Protocol (ofte forkortet NNTP) er en datanetprotokol der bruges til at overføre artikler i nyhedsgrupper mellem to computere på Internet.

Man kan også sige, at NNTP er et mange-til-mange diskussionssystem eller debatsystem (i forhold til e-post, hvor det er normalt at snakke en-til-en).

Typisk bruges systemet til at stille et spørgsmål om et fænomen. Andre brugere af systemet – som har svaret på rede hånd – vil ofte svare herpå, men .. hvis andre igen ikke er helt tilfredse, så kan de blande sig i diskussionstråden. Så er det op til spørgeren, om hun/han er tilfreds med svarene.

Det spændende er, at mennesker orker at svare på de ofte stillede spørgsmål – igen og igen. Men systemets lethed og elegance er måske årsagen til systemets popularitet.

Antallet af diskussions- eller nyhedsgrupper er stort – op til 50.000 på verdensplan. De kan være underinddelt i lande, f.eks. har Danmark ca. 250 grupper med følgende store hovedgrupper: dk.binaer, dk.edb, dk.fritid, dk.kultur, dk.spil, dk.sport og dk.videnskab

Disse grupper reguleres af brugerne selv ved endnu nogle diskussionsgrupper (dk.admin) og udvalg, afstemning, regler (fundats) mv. Læs nærmere herom i usenet.dk

For at være med skal man have en gyldig e-post konto samt et program til håndtering af diskussion/debat, eg. nyhedslæser (eng: news reader). Idet en vigtig faktor er, at man ikke optræder anonymt, men er ansvarlig for sine indlæg.

Eksterne henvisninger 
 http://usenet.dk

Nyhedsgrupper
Marsvin

Marsvin kan hentyde til flere artikler:
 Marsvin (gnaver) – en gnaver.
 Marsvin (hval) – en hval.
 Marsvin-familien – en dyrefamilie af hvaler.
 Marsvin (adelsslægt) – en uddød dansk adelsslægt
 Marsvin (sejlbåd) – en sejlbåd i samme serie som Grinde og Kaskelot
Danmarks pattedyr

Danmarks pattedyr består af 71 arter, hvoraf 6 er klassificeret som invasive arter på Sortlisten over invasive arter i Danmark. Det grå egern (Sciurus carolinensis) er på Naturstyrelsens Observationsliste, men er endnu ikke indvandret til Danmark. Langt de fleste danske pattedyr er fredet uden for jagttiden.

Rødlistestatus 2019 
Der er mere end 71 arter af pattedyr i Danmark og de er alle vurderet efter IUCNs rødlistekriterier til den danske rødliste. 17 arter findes kun tilfældigt og ikke ynglende eller de er ikke-hjemmehørende, den de 54 øvrige arter er rødlistevurderede.
Af dem er:
 1 art regionalt uddøde arter (RE) og forsvundet fra den danske natur.
 1 art er kritisk truet (CR) og har således ekstremt høj risiko for at uddø i den vilde natur.
 3 arter er truede (EN) og har stor risiko for at forsvinde fra den danske natur.
 6 er sårbare arter (VU)
 12 arter (7 %) er næsten truet (NT), hvilket betyder, at de er tæt på at at være truede.
 De øvrige har enten utilstrækkeligt datagrundlag (3 arter) eller er ikke truede arter/livskraftig (LC) (28 arter (52 %)).

Forklaring 
En stjerne (*) markerer en invasiv art på sortlisten, som har etableret sig og næppe vil kunne udryddes lokalt.

To stjerner (**) markerer en invasiv art på sortlisten, som stadig kan bekæmpes lokalt, men ikke udryddes nationalt.

Tre stjerner (***) markerer en invasiv art på sortlisten, som endnu ikke har etableret sig og stadig kan udryddes nationalt.

Parrettåede hovdyr

Haredyr

Hvaler 

1) Bevaringsstatus for bestanden i Østersøen er Kritisk Truet (CR).

Flagermus

Insektædere

Gnavere

Rovdyr

Sæler

Se også 
 Danmarks padder og krybdyr
 Danske arter af planter og dyr som er beskyttet i kraft af Habitatdirektivets Bilag II
 Danske arter på habitatdirektivets bilag IV

Kilder 

 Pattedyr - Naturstyrelsen Arkiveret version fra marts 2015
Marsvin (gnaver)

Et marsvin er en gnaver. Marsvin bliver normalt mellem 5-7 år og anvendes ofte som kæledyr.

Oprindelse og etymologi 
Marsvinet stammer oprindeligt fra Andesregionen omkring det nuværende Bolivia, Peru og Colombia. Dyret har en vis lighed med svin, og navnet "marsvin" betyder "havsvin", formentlig fordi dyret blev medtaget på skibe til Europa. Marsvin blev tidligere opdrættet til menneskeføde i Andesregionen og udgjorde en væsentlig kilde til protein i området, der er sparsomt med dyreliv egnet til menneskeføde. Marsvin spises stadig i dag i regionen.

Marsvinet som kæledyr 

Marsvin er flokdyr og bør dermed aldrig leve i ensomhed, men derimod med an artsfælle. Det er uhensigtsmæssigt at have et fertil hanmarsvin og et fertilt hunmarsvin gående permanent sammen, da hunmarsvinet straks går i brunst og dermed kan være drægtig med det samme igen efter fødsel, hvilket er til stor belastning for hunnen. Derfor er det bedre at have 2 marsvin af samme køn - eller alternativt en kasteret han og en eller flere hunner. Hanner kan sagtens gå sammen, hvis man sørger for, der er en klar størrelses- og aldersmæssigt forskel, så som 4-8 uger gammel hanunge og en ældre han +5 måneder.

De får ca. 1 – 6 unger og bliver kønsmodne i en alder af 4 uger og en vægt på 300 gram. Drægtigheden varer 68-72 dage, og marsvineungerne fødes fuldt færdigudviklede.

Marsvin kan ikke tåle løg af nogen slags, avokado og kartofler samt tomatgrønt. Der findes flere grøntsager og planter, der kun skal fodres med i begrænsede mængder; spinat, æble, vindruer eksempelvis.

Der findes flere forskellige pelstyper inden for arten; glathåret, hårløs, langhåret og ruhåret, der alle kan findes i en stor variation af farver og tegninger. Der findes langt over 30 forskellige racer - bl.a abbysiner (alment - men forkert - kendt som rosette i Danmark, men rosette er den tyske betegnelse), texel, teddy, skinny med mange flere. Samtidig findes der uendeligt mange blandinger, der betegnes som kæledyr.

Der afholdes mange udstillinger af marsvin hvert år. Dansk Marsvine Klub (DMK) og Dansk Marsvinforening (DMF) er de to officielle klubber i Danmark for marsvin og deres ejere, hvor der afholdes udstillinger, mens Dansk Marsvine Entusiaster (DME) er en forening, der kæmper for bedre vilkår til marsvinene i Danmark.

Kost 
Da marsvin ikke selv danner C-vitamin i kroppen, skal det tilføres gennem foderet, der skal bestå af hø, tørfoder og grøntsager.

Marsvin spiser deres afføring, hvilket er normal opførsel, da marsvin er pseudodrøvtyggere. Der findes to slags afføring, den ene er mørk og den anden er lys. Den lyse afføring stammer fra blindtarmen og marsvinet spiser denne slags, da den indeholder B-vitamin og k-vitamin. Marsvin kan godt tåle agurk men det er ligesom slik for dem. Det er godt at give dem lidt agurk hver dag.

Noter

Eksterne henvisninger 

http://www.danskmarsvinforening.dk

http://www.marsvineinfo.dk

Marsvinfamilien
Hobbydyr
Lækat

En lækat eller hermelin (latin Mustela erminea) er et rovdyr i mårfamilien. Den er vurderet som næsten truet på den danske rødliste 2019.
Om vinteren skifter lækatten pels og er da helt hvid bortset fra den sorte halespids.
Betegnelsen hermelin dækker især lækatten i vinterpels.

Underarter:
 Mustela erminea algerica.
 Mustela erminea erminea.
 Mustela erminea hibernica.
 Mustela erminea nippon.

Symbolik 

Hermelinens pels (frem for alt vinterpelsen) var tidligere højt skattet blandt pelshandlere og blev blandt andet anvendt som kant på kåber. Vinterpelsen kaldes ofte blot "hermelin" og anvendtes i Europa som royalt symbol. De ceremonielle kåber for medlemmerne af Storbritanniens overhus var kantet med hermelin. I dag benyttes oftere kunstpels. Hermelinen blev set som symbol for renhed; ifølge myten ville den hellere dø end tilsmudse sin pels. 

I nogle dele af Japan anses dyret som et tegn på held.

I heraldikken anvendes termen "hermelin" i betydningen et hvidt felt bestrøet med små sorte symboler, repræsenterende en hvid hermelinpels med sorte halespidser. I engelsk heraldik findes varianter med andre farvekombinationer, men de anvendes stort set ikke i andre landes heraldik.

Varianter over heraldisk hermelin

Noter

Kilder 
 Taxonomicon – Mustela erminea

Eksterne henvisninger 

Europas pattedyr
Asiens pattedyr
Nordamerikas pattedyr
Mårfamilien
Danmarks pattedyr
Grønlands pattedyr
18. århundrede

17. århundrede – 18. århundrede – 19. århundrede – andre århundreder

Det 18. århundrede består af årene 1701 til 1800, det er ofte forvekslet med 1700-tallet som består af årene 1700 til 1799.

Begivenheder 
 Krige i 1700-tallet

Personer 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 18. århundrede

Eksterne henvisninger 

 
Århundreder
17. århundrede

16. århundrede – 17. århundrede – 18. århundrede – andre århundreder

Det 17. århundrede består af årene 1601 til 1700, det er ofte forvekslet med 1600-tallet som består af årene 1600 til 1699.

Personer 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 17. århundrede

Eksterne henvisninger 

 
Århundreder
16. århundrede

15. århundrede – 16. århundrede – 17. århundrede – andre århundreder

Det 16. århundrede består af årene 1501 til 1600, det er ofte forvekslet med 1500-tallet som består af årene 1500 til 1599.

Eksterne henvisninger 

 2000-02-08, sciencedaily: Researchers Find Evidence Of 16th Century Epic Drought Over North America  Citat: "...evidence of a "mega-drought" in the 16th century that wreaked havoc for decades in the lives of the early Spanish and English settlers and American Indians throughout Mexico and North America..."

 
Århundreder
15. århundrede

14. århundrede – 15. århundrede – 16. århundrede – andre århundreder

Det 15. århundrede består af årene 1401 til 1500. Det er det samme som 1400-tallet.

Eksterne henvisninger 

 
Århundreder
Paratvidenspil

Paratvidenspil er bræt- eller computerspil, hvor der dystes i almen viden.

Eksempler på danske paratvidenspil:
Alverdens viden
Bezzerwizzer (Dansk produceret spil med 5000 spørgsmål i 20 kategorier)
Danmarksmester
Hvem vil være millionær? (baseret på tv-programmet af samme navn)
Jeopardy! (baseret på tv-programmet af samme navn)
Stifinder (baseret på tv-programmet af samme navn)
Trivial Pursuit (verdens mest solgte paratvidenspil)
Kend Din Viden (Udviklet og skabt af en dansker)

Quizspil
Harissa

Harissa er en arabisk ret. Det er en suppe fremstillet af korn, som minder om havregryn. I Irak tilsættes kød til suppen. Suppen kan også tilsættes kartofler eller ærter eller bønner, som kan moses. Haris betyder at mose på arabisk.
I nordafrika er harissa navnet på en tyktflydende chilisauce eller -pasta med, olivenolie, hvidløg, olie, salt og peber samt eventuelt kommenfrø og koriander. Den fremstilles blandt andet i Tunesien og er central i landets køkken. Harissa sælges på tube eller dåse.

Referencer 

https://en.m.wikipedia.org/wiki/Harees

Sovse
Chili
Mad og drikke i Tunesien
Mad og drikke i Algeriet
Mad og drikke i Marokko
Winti

Winti (sranan tongo for "vind") er en surinamsk religion, hvis tilhængere hovedsagelig er kreolere. Religionen, hvis hovedelementer er af afrikansk oprindelse og således ligner andre caribiske religioner, har tidligere været forbudt og udøves stadig lettere skjult. Winti har mange fællestræk med den surinamske maronbefolknings religiøse forestillinger og ritualer, men er i modsætning hertil mere individorienteret.

Ordet winti bruges også som samlebetegnelse for religionens forskellige guder og halvguder, der er organiseret i familier. Kontakt med guderne sker hovedsagelig ved mediumbesættelse.

Den mest betydningsfulde religiøse specialist (magiker) inden for winti kaldes en "bonuman" (sranan tongo for godgører). Denne kontaktes typisk i forbindelse med sygdom.

Religioner
Surinam
Josephine Baker

Josephine Baker (født 3. juni 1906, død 12. april 1975) var en amerikanskfødt fransk danser, fotomodel og sangerinde.

Josephine Baker begyndte som 14-årig at optræde og turnerede med forskellige kompagnier, inden hun i 1923 kom til New York og begyndte at optræde på Broadway.

I 1926 blev hun internationalt berømt med et nummer på Folies-Bergères i Paris, hvor hun optrådte kun iført et skørt af bananer. Da hun i 1928 ankom til København, forsøgte man forgæves at stoppe hendes optræden på Dagmarteater. Bakers varmeste fortaler ved denne lejlighed var Poul Henningsen.

Baker havde også en karriere som fotomodel og var en af de første, der i fotografiet fremhævede den sorte huds skønhed. I 1934 begyndte hun at indspille film i Frankrig, og i 1937 blev hun fransk statsborger.

Baker var aktiv i Frankrigs modstandskamp under 2. Verdenskrig og modtog efter krigen flere hædersbevisninger for sin indsats.

I 1950 begyndte hun at adoptere børn af forskellig farve og nationalitet og etablerede et "Børnenes FN", der skulle vise, at folk kunne leve i fredelig sameksistens. Bakers shows efter krigen var musikalsk og visuelt overdådige, og hun turnerede overalt i Europa for at finansiere det idealistiske børnehjem på slottet Les Milandes.

Baker har fået tildelt den ære, at hendes jordiske rester vil blive flyttet og stedt til hvile i Pantheon-monumentet i Paris. Det gør entertaineren til den første sorte kvinde, der får landets højeste hæder. Baker deler æren med bl.a. Voltaire, Marie Curie og Victor Hugo.

Referencer

Ekstern henvisning 
 

Sangere fra USA
Personer fra Frankrig
Dansere fra USA
Columbus

Columbus har flere betydninger:

Byer 
 Columbus (Indiana) – en by i den amerikanske delstat Indiana
 Columbus (Ohio) – hovedstad i den amerikanske delstat Ohio
 Columbus (Georgia) – en by i den amerikanske delstat Georgia
 Columbus (Kentucky) – en by i den amerikanske delstat Kentucky
 Columbus (New Mexico) – en landsby i den amerikanske delstat New Mexico

Personnavne 
 Christoffer Columbus – (1451–1506) en italiensk opdagelsesrejsende, der i 1492 opdagede Amerika
 Chris Columbus – en amerikansk filminstruktør

Se også 
 Columbia – flertydig
 Columbus (virksomhed) – dansk it-virksomhed
 Columbus Blue Jackets – et professionelt ishockeyhold der spiller i den bedste nordamerikanske række (NHL)
 Forlaget Columbus – dansk forlag, der udgiver gymnasierettede bøger især inden for samfundsfag
 Columbus-Prisen – pris for lærer i samfundsfag
 Columbus-æg – et udtryk som anvendes om en simpel løsning på et indviklet problem
 Præcolumbiansk – kulturerne i den nye verden i perioden før den betydelige europæiske påvirkning fandt sted
 Columbusmodulet – Europæisk laboratoriemodul kobles til Den Internationale Rumstation i december 2007.
Acer

Acer har flere betydninger:
 Acer Inc. – en computer- og elektronikproducent fra Taiwan
 Løn-slægten – planteslægt af løvtræer med det latinske navn Acer
Kornmod

Kornmod og sildeglimt er folkemindeord for det fænomen, meteorologer kalder "fjerne lyn". Fænomenet ses oftest i sensommeren, den typiske høstsæson, heraf det populære navn kornmod. Nattelyn kan ses op til flere hundrede kilometer væk. Torden kan kun sjældent høres over 20 kilometer væk og det er grunden til de "lydløse" lyn om natten.

I sensommeren forekommer der nu og da tordenvejr, som er udløst fra altocumulus skyer. Den optårnede altocumulus castellanus kaldes også for "tordenbebuder" af meteorologer. Mange lyn fra disse skyer springer fra sky til sky i stedet for at slå ned og kan ses på så stor afstand, at lyset når frem til observatøren, men ikke lyden fra den tilhørende torden. 

I oldtiden troede man, at det var Thors stridsvogns hjul, der glimtede, så kornet modnede.

Se også
Varmetorden - fænomen hvor det tordner midt om dagen om sommeren.

Kilder/referencer 

 Søren Jacobsen, Vind og vejr, Politikens naturguider, 2007
 Kornmod  sproget.dk

Elektricitet
Meteorologi
Folkeminde

de:Blitz#Wetterleuchten
Kloakdyr

Kloakdyrene (Monotremata) er en orden af pattedyr i underklassen Prototheria. De adskiller sig fra alle andre pattedyr ved ikke at føde levende unger, men derimod lægge æg. Kloakdyrene deles i to familier, myrepindsvin (Tachyglossidae) og næbdyr (Ornithorhynchidae) − i alt findes fem nulevende arter, der kun er udbredt i Australien og Ny Guinea.

Udbredelse 
De tre arter af langnæbbede myrepindsvin findes kun på Ny Guinea, mens det kortnæbbede myrepindsvin lever over det meste af Australien, på Tasmanien og på Ny Guinea. Næbdyret lever ved østkysten af Australien og på Tasmanien.

Opståen 
Kloakdyrene skilte sig ud fra de øvrige pattedyr meget tidligt i udviklingen, omkring midten af Juratiden for 165 millioner år siden. Til sammenligning skiltes pungdyr og placentale pattedyr sig først for omkring 100 millioner år siden. Kloakdyrene er altså en meget gammel pattedyrsform, som på mange måder har udviklet sig uafhængigt af de andre pattedyr og bevaret mange af krybdyrstrækkene.

Generel karakteristik 
Kloakdyr har som deres navn antyder kun en kloak, som krybdyrene. Dvs. kun en enkelt åbning bagi til urin, afføring og kønsåbning. Herudover lægger kloakdyrene æg, med en blød læderagtig skal som krybdyrene.

Men kloakdyrene hører alligevel til pattedyrene. De har pels, tre øreknogler, en enkelt knogle i underkæben samt mælkekirtler, og dyrene er i stand til at regulere deres kropstemperatur – alle sammen pattedyrskarakteristika.

Klassifikation 
Underklasse: Prototheria
 Orden: Monotremata
 Familie: Ornithorhynchidae
 Slægt: Ornithorhynchus
 Art: Ornithorhynchus anatinus (Næbdyr)
 Familie: Tachyglossidae (Myrepindsvin)
 Slægt: Zaglossus
 Art: Zaglossus attenboroughi (Cyclops langnæbbede myrepindsvin)
 Art: Zaglossus bartoni (Bartons langnæbbede myrepindsvin)
 Art: Zaglossus bruijni (Det langnæbbede myrepindsvin)
 Slægt: Tachyglossus
 Art: Tachyglossus aculeatus (Det kortnæbbede myrepindsvin)

Kilder 
 Subclass Prototheria – Classification – Systema Naturae 2000

Noter
Geologisk tidsskala

Jordens historie er inddelt i den geologiske tidsinddeling eller tidsskala. Hver tidsenhed har et navn der samtidig henviser til geologiske lag der er påvist i og på jorden.

Tidsoversigt 
Superæon Prækambrium (4.570 – 542 mio år)
 Æon: Hadal, Hadean (4.570-3.800 mio år)
 Æon: Arkæikum, Archæikum, azoikum, Archaean, ældre prækambrium (De ældste klipper), (3.800-2.500 mio år)
 Eoarkæikum
 Palæoarkæikum
 Mesoarkæikum
 Neoarkæikum
 Æon: Proterozoikum, "Jordens Urtid", yngre prækambrium, (Cyanobakterier og Eucaryoter opstår)
 Palæoproterozoikum (2.500-1.600 mio år)
 Mesoproterozoikum (1.600-1.000 mio år)
 Neoproterozoikum (1.000-542 mio år)

 Æon: Phanerozoikum, Phanerozoikum (Betyder: "Tydeligt Liv")
 Æra: Palæozoikum, "Jordens Oldtid", ("Gammelt Liv") (542 – 248 mio år)
 Periode (system): Kambrium (542 – 505 mio år), (Første armfødder, trilobitter, bløddyr, koraller og fisk)
 Periode (system): Ordovicium (505 – 438 mio år), (Første søstjerner, søliljer, mosdyr og søpindsvin)
 Periode (system): Silur (438 – 408 mio år), (Største søskorpioner og landplanter)
 Periode (system): Devon (408 – 360 mio år), (Første mider, tusindben, hajer, vingeløse insekter, benfisk og frøer)
 Periode (system): Karbon (360 – 286 mio år), (Første hvirveldyr på land, første belemnitter (vættelys-blæksprutter), kakerlakker, krybdyr og bregner)
 Periode (system): Perm (286 – 248 mio år), (Første nøgenfrøede planter (Gingko) og biller. Den største masseuddøen, hvor op til 95% af alle arter uddøde)
 Æra: Mesozoikum, "Jordens Middelalder", (dinosaurernes tidsalder) (248 – 65 mio år)
 Periode (system): Trias (248 – 213 mio år), (Første dinosaurer, skildpadder, krokodiller, flyveøgler og pattedyr)
 Periode (system): Jura (213 – 144 mio år), (Opsprækning af Pangæa (180 mill.år). Første salamandre, fugle)
 Periode (system): Kridt (144 – 65 mio år), (Første slanger, pungdyr, placentale pattedyr, primater og blomsterplanter. Masseuddøen, hvor bl.a. dinosaurerne uddøde)
 Æra: Kænozoikum, (pattedyrenes tidsalder) (65 – 0 mio år) (tidligere kun inddelt i Tertiær og Kvartær)
 Periode (system): Palæogen
 Epoke: Paleocæn (65 – 54 mio år), (Første spidsmus og pindsvin)
 Epoke: Eocæn (54 – 37 mio år), (Første hvaler, myrer, bier, flagermus, harer og kaniner)
 Epoke: Oligocæn (37 – 24 mio år), (Første aber, egern og bæver)
 Periode (system): Neogen
 Epoke: Miocæn (24 – 5 mio år), (Første menneskeaber, duer og spætter, mus og rotter)
 Epoke: Pliocæn (5 – 2,6 mio år), (Første abemenneske (Ardipithecus))
 Periode (system): Kvartær
 Epoke: Pleistocæn (2,6 – 0,01 mio år), (Homo sapiens (500.000)) Istider og mellemistider.
 Epoke: Holocæn (0,01 mio år...nu) Nuværende mellemistid

Grafisk skaleret tidslinje

Se også 
 Geologi
 Jordens historie
 Masseuddøen

Kilder/Henvisninger 

Tidsskala
Tidsskalaer
Elleslægten

El (Alnus) er en slægt med omkring 25 arter af træer og buske udbredt i Europa, Asien, Nord- og Sydamerika. Arterne er ofte knyttet til fugtig jord og har ofte flere stammer. Barken er lysegrå til mørkebrun, glat og tynd med tydelige barkporer. Veddet er let, blødt og næsten hvidt. Hos nogle arter bliver veddet rødt efter luftkontakt. Vinterknopperne er ofte stilkede, ægformede eller ellipseformede med afrundet eller tydelig spids. Bladene er elliptiske til omvendt ægformede med enten hel eller mere eller mindre takket rand. Blomsterne er samlet i kønsopdelte rakler, hvis skæl er blivende, sådan at der dannes træagtige "kogler". Frugterne er tynde, vingede frø.

Arterne er ofte knyttet til fugtig eller våd (oversvømmet) bund og optræder hyppigt som pionerplanter, da de formår at skaffe sig organisk kvælstof gennem rodsymbiose med Frankenia-aktinobakterier.

Her nævnes kun de arter, som er almindeligt dyrket eller vildtvoksende i Danmark.

 Hjertebladet el (Alnus cordata).
 Rødel (Alnus glutinosa).
 Gråel (Alnus incana) eller hvidel.
 Grønel (Alnus viridis).

Note

 
Nitrogenfikserende planter
Hvirveldyr

Hvirveldyr (latin: Vertebrata) tilhører chordaterne. Hvirveldyrene har en rygsøjle, et akseskelet af brusk, ben eller forbenet brusk. De fleste hvirveldyr har udviklet to par lemmer samt en hjernekasse. Nogle hvirveldyr deler neurale kredsløb for mange forskellige typer af social adfærd. Det er undersøgt for frøer (krybdyr), fisk og mennesker.

Genetiske spor 

Via sammenligning af mange hvirveldyrs DNA, har man fundet 3 brede distinkte perioder af evolutionære innovationsbølger:
 Den første periode op til omkring 300 millioner år siden var domineret af regulatoriske innovationer, som vedrørte embryonisk udvikling (inkl. kropsudformning).
 Den næste periode fra ca. 300 til 100 millioner år siden var domineret af celle-til-celle kommunikations innovationer.
 De sidste 100 millioner år har været domineret af signaleringsvejs innovationer indeni cellen. Disse ændringer har optimeret den komplekse krydstale mellem molekyler, som koordinerer alle celle aktiviteter.

Systematik 
Ifølge Tree of Life web projekt ser en delmængde af hvirveldyrs hierarki sådan ud (2003):

 Vertebrata (Hvirveldyr)
 Agnatha (Kæbeløse hvirveldyr)
 Cyclostomata (Rundmundede fisk:,slimål, lampret.(Se evt. fisk)
 Ostracoderms (uddød)
 Gnathostomata (Kæbebærende hvirveldyr)
 Placodermi (Panserhajer, uddød)
 Chondrichthyes (Bruskfisk, se evt. også fisk)
 Elasmobranchii (tværmunde)  (haj, rødhaj, sildehaj, den hvide haj, sømrokke, rokke, elrokke...)
 Subterbranchialia (havmus m.fl.)
 Teleostomi 
 Acanthodii (uddød)
 Osteichthyes (Benfisk)
 Actinopterygii (Strålefinnede fisk (se evt. også fisk): (torsk, søhest, hvilling, ål, søheste...)
 Sarcopterygii (Kødfinnefisk (Se evt. også fisk))
 Crossopterygii (Kvastfinnefisk, f.eks. Coelacanth
 Dipnoi (Lungefisk)
 Tetrapoder (Krybdyr, Dinosaurer, Pattedyr, Fugle, Padder...)

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

 2004-05-06, Sciencedaily: Scripps Scientists Look Deep Inside Sharks And Their High-performance Swimming System Citat: "..."Sharks and bony fishes have been separated for over 400 million years and yet we see one group of sharks and one group of bony fish that share a remarkable host of similarities in body form and function," said Donley..."
 BBCNews, 9 May, 2003, Animals 'are moral beings' Citat: "..."But the weight of scientific opinion is that it's certainly right to give the benefit of the doubt to all vertebrates."..."
 Markku Savela: Life (Omfattende).
 Fishbase search ( 27,315 Species, 76,410 Synonyms, 137,515 Common names, 34,720 Pictures, 29,525 References, 930 Collaborators, 6.2 million Hits/month) (3/2003).

Litteraturhenvisninger 
 Nielsen, Claus: "Nyt om hvirveldyrenes oprindelse – Vender vi ryggen fremad?", Naturens Verden, nr. 6/1999, vol. 82, side 33-40.
Hvinand

Hvinand (latin: Bucephala clangula) er en andefugl, der fortrinsvis yngler ved søer i skove i den boreale zone af Nordamerika og Eurasien. Hvinanden er en dykand, der lever af bløddyr, insekter og planter. Det er en trækfugl, der som vintergæst er almindelig i de danske farvande. Den er desuden siden 1972 blevet ynglefugl i Danmark, dog næsten udelukkende i nordsjællandske søer omgivet af løvskov. Dens rede placeres i hule træer, fx udhugget af spætter, i Danmark sortspætten.

Navnet hvinand skyldes, at fuglens vinger frembringer en hvinende lyd under flugten.

Udseende 
Hannen i pragtdragt har sortgrønt hoved med hvide kindpletter, sort ryg samt hvid hals og bug. Hunnen har brunt hoved, gråbrun ryg og hvid bugside. Hannen ligner hunnen om sommeren.

Føde 
Hvinandens fødekilder er vandplanter, insekter, snegle, muslinger og småfisk.

Kilde/Eksterne henvisninger 
 DOF's beskrivelse af Hvinanden.
 www.birdlife.org: Species Factsheet: Bucephala clangula
 Tommy Dybbro, Fugle i farver, 15. udgave, Politikens Forlag 2006. .

Dykænder
Fugle fra Alaska
Fugle fra Canada
Fugle fra Nordasien
Fugle fra Skandinavien
Giovanni Cassini

Giovanni Domenico Cassini (født 8. juni 1625, død 14. september 1712) var en italiensk astronom, matematiker og ingeniør. Cassini blev født i Perinaldo i den daværende republik Genova, men blev senere fransk statsborger.

Cassini er kendt for sit arbejde som astronom og opdagede Saturns fire største måner og opdagede opdelingen af Saturns ringsystem. Giovanni Domenico Cassini arbejde sammen med andre familiemedlemmer med udarbejdelsen af et topografisk kort over Frankrig.

I 1935 opkaldtes månekrateret Cassini efter ham, og i 1997 blev Cassini-rumsonden opkaldt efter ham.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Astronomer fra Italien
Ingeniører fra Italien
Matematikere fra Italien
Italienere i 1600-tallet
Italienere i 1700-tallet