alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Terrænstreg

Terrænstreg (fork. TS) er den dagligdags betegnelse for vinkelenheden Tusinddel, der anvendes i militære organisationer.

En TS er defineret som topvinklen i en ligebenet trekant, hvor forholdet mellem grundlinjens og benenes længde er 1:1000. En TS er således vinklen man ser ind i, når man observerer et objekt med en størrelse på 1 m på en afstand af 1 km.

Definitionen på en TS er valgt, så den er nem at regne med. Hvis det f.eks. vides at et objekt har en bredde på 3m (f.eks. en BMP-1), og objektet fylder 3 TS i synsfeltet, så er afstanden til objektet 1km. Hvis samme objekt fylder dobbelt så meget (6 TS), så er afstanden halvt så stor, 0.5 km.

Formlen for afstanden til et observeret objekt er således

hvor  er vinklen (i TS),  er objektets størrelse (i meter) og  er afstanden (distancen) (i km). TS angives normalt i hele tal. 

Soldater lærer under deres grunduddannelse, hvad deres egen finger- og håndsbredde er i TS. Militære observations- og sigtekikkerter har indbygget vinkelmål i TS, så et objekts vinkelmål kan observeres mere præcist. En skytte lærer derfor højde, bredde og længde på en række fjendtligt material udenad, og kan herefter ved observation af dette materials størrelse i synsfeltet hurtigt udregne afstanden til objektet, således at sigtet kan tage højde for afstanden.

Udover den vigtige anvendelse til udregning af målafstande anvendes TS også til befaling for skydning med et affuteret våben. Et affuteret maskingevær kan således befales at bestryge en bakkekam med en skudfelt på f.eks. 100 TS i en given hovedretning. Hvis bakkekammen ligger 0.4 km væk, så har det befalede skudfelt en bredde på 100 TS * 0.4 km = 40m. For samme type våben kan korrektion af ilden også befales i TS, f.eks. 25 TS til højre. For en afstand på 0.4 km vil det være en korrektion på 10 m.

En TS svarer med adskillige decimalers nøjagtighed til en milliradian, og til en hel cirkel på  radianer svarer der således (i heltal) 6283 TS. Men for at det skal være nemmere at regne med store vinkelmål, så defineres en fuld cirkel til at være 6400 TS. Bagsiden af kompashuset på Forsvarets kompas M/71 er således inddelt i 64 cirkelbuer, hver defineret til at være 100 TS.

Se også  
Vinkel

Vinkelenheder
TS

TS er en forkortelse for:

 Telesync – filmkopiering
 Terrænstreg – en enhed til angivelse af en vinkel
 Tourettes syndrom – en neurologisk lidelse
 MPEG transport stream - et filformat til digitale medier

Se også
 Thomas Stears Eliot – TS Eliot, poet og dramatiker
Dusin

Dusin er et antal på 12 stykker. Ordet dusin kommer fra fransk douzaine, som er afledt af douze (tolv).

Se også 

Danske enheder

Kilder og henvisninger

Mængdeenheder
Gamle danske enheder
Tylvt

Tylvt er et antal på 12 stykker, som benyttes om tømmer. Udtrykket benyttes også om et bundt med 12 pile.

Ellers benyttes dusin om et antal på 12 stykker.

Tylvten 
Tylvten blev også betegnelsen på en gruppe på tolv personer, der i avisen Dagen oktober 1818 havde udsendt et manifest mod digteren Jens Baggesens angreb på Adam Oehlenschläger. Det var en del af den langvarige litterære strid, der med skiftende intensitet, havde verseret mellem dem siden århundredets begyndelse. Gruppen bestod af: Poul Martin Møller, Carsten Hauch, Niels Bygom Krarup, B.S. Ingemann, Chr. Winther, Peder Hjort, Just Mathias Thiele, Nicolai Christian Møhl, Gustav Adolph Dichman, Nicolai Christian Levin Abrahams, Andreas Gottlob Rudelbach og Johannes Christian Lütken Manifestet udfordrede Baggesen til at disputere om Oehlenschlägers digterværd på latin med upartiske dommere fra Københavns Universitet. Baggesen besvarede manifestet med en annonce mod de tolv, og snart blussede den strid, der senere blev betegnet tylvtestriden, op. Det var Baggesen der fandt på navnet tylvten (eller "tylten", som han skriver), og det optrådte i mange af de digte, som var hans indlæg i striden.

Se også 
Danske enheder

Henvisninger

Mængdeenheder
Gamle danske enheder
Tømmer

Tømmer er fældede træstammer samt halvfærdige produkter heraf.

Tømmer kan defineres som: Træ med dimension over tre tommer på hver led.

Se også 
 træ

Eksterne henvisninger 
 Klassifikation af træ på bolius.dk.
Snes

Snes er et antal på 20 stykker. I ældre tid blev betegnelsen lille snes brugt om et antal på 18.

Se også 

Danske måleenheder

Mængdeenheder
Gamle danske enheder
Lydskrift

En lydskrift eller et fonetisk alfabet er et skriftsystem, der bruges inden for fonetikken, når man skal notere (også kaldet transskribere) de enkelte lyde i den menneskelige tale. Der findes mange af disse:
Videnskabeligt og internationalt er det mest almindelige det internationale fonetiske alfabet (IPA).
I Danmark er Dania, som er særligt tilpasset det danske sprog, stadig meget udbredt.
På internettet bruges ofte SAMPA, en ASCII-udgave af IPA.
Nyhedsgruppen dk.kultur.sprog har sin egen lydskrift.

Eksterne henvisninger 
dk.kultur.sprogs lydskrift 
Lydskrift til gengivelse af dansk på Usenet i PDF-form  (sammenholdt med IPA)

Fonetik
Skriftsystemer
Bjergkæde

En bjergkæde (også kaldet cordillera, sierra eller serra) er en gruppe af bjerge (ofte aflang), der normalt er forårsaget af pladetektoniske fænomener. For eksempel er Himalaya i Asien resultatet af, at den indiske plade skyder sig ind under den asiatiske plade.

Bjergkæderne på oceanbunden er derimod dannet ved, at pladerne fjerner sig fra hinanden, sådan at flydende magma kan vælde op fra havbunden. Her er den midtatlantiske ryg et godt eksempel.



Bjergkæder

Afrika 
 Ahaggar
 Atlasbjergene

Asien 
 Alborz
 Altai
 Himalaya
 Kaukasus
 Pontiske bjerge (Tyrkiet)
 Taurus
 Zagros
 Uralbjergene

Australien 
 Australske alper
 Great Dividing Range
 Blue Mountains
 Musgrave Range
 New England Range
 Macdonnell Ranges

Europa 
 Alperne (Frankrig, Italien, Schweiz, Østrig, Slovenien)
 Jurabjergene
 Appenninerne (Italien)
 Karpaterne (Central- og Østeuropa)
 Mittelgebirge (Tyskland)
 Penninerne (England)
 Pyrenæerne (Frankrig, Spanien)
 Skandinaviske bjerge (Kølen) (Norge, Sverige)
 Taunus (Tyskland)
 Vogeserne (Frankrig)

Nordamerika 
 Rocky Mountains (vestlige USA og Canada)

Sydamerika 
 Andesbjergene

Eksterne henvisninger 
 2005-07-06, Sciencedaily: Mountain-building Process Much Faster -- And Cooler -- Than Previously Thought, Say Queen's Geologists Citat: "..."We were excited to be able to show, for the first time, that the duration of an orogenic' cycle [burying, then bringing rocks to the surface] is much shorter than was previously believed -- only 13 million years in this case," say Drs. Camacho and Lee..."

Se også 

Tektonik
 
Bjerge
1375

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Begivenheder 
 Der erklæres våbenhvile i hundredårskrigen.

Født

Dødsfald 
 24. oktober Valdemar 4. Atterdag døde på Gurre slot og blev begravet i klosterkirken i Sorø.
 Henrik af Sønderjylland, hertug af Sønderjylland.

Eksterne henvisninger 

75
1374

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340 – 1375 

Se også 1374 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 19. juli – Francesco Petrarca (født 1304), italiensk digter og kartograf
 Efter 7. juli – Henrik af Sønderjylland, sidste hertug af Abelslægten.
 1. december – Magnus Eriksson af Sverige (født 1316), svensk, norsk og skånsk konge.

Eksterne henvisninger 

74
1373

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340 – 1375 

Se også 1373 (tal)

Begivenheder

Født 
 1373 - Edward af Norwich, 2. hertug af York, engelsk kongelig (død 1415).

Dødsfald 
 Birgitta af Vadstena, svensk adelskvinde (født 1303).

Eksterne henvisninger 

73
1372

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340 – 1375 

Se også 1372 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

72
1371

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340 – 1375 

Se også 1371 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

71
1370

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340 – 1375 

Se også 1370 (tal)

Begivenheder 
 24. maj – Henning Podebusk slutter på vegne af Valdemar 4. Atterdag fred med Hansestæderne i Stralsund. Hansestæderne får Skåne i pant og kontrol over sildemarkedet i Skåne i 15 år
27. oktober - Valdemar Atterdag slutter fred med Hansestæderne

Født 
 Oluf 2. af Danmark fra 1376 og Norge fra 1380 til sin død i 1387.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

70
1369

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1369 (tal)

Begivenheder 
 Absalons Borg i København bliver revet ned af Hanseforbundet der var i krig med Valdemar Atterdag

Født 
 Jan Hus, tjekkisk reformator (død 1415).

Dødsfald 
 Ibn Batuta, en meget berejst mand, som har beskrevet diverse kulturer

Eksterne henvisninger 

69
1367

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1367 (tal)

Begivenheder 
 Papir omtales for første gang i Danmark i en af Valdemar 4. Atterdags forordninger

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

67
1366

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1366 (tal)

Begivenheder

Født 
28. august - Konrad Kyeser, tysk militæringeniør (død efter 1405).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

66
1360'erne

Århundreder: 13. århundrede – 14. århundrede – 15. århundrede

Årtier: 1310'erne 1320'erne 1330'erne 1340'erne 1350'erne – 1360'erne – 1370'erne 1380'erne 1390'erne 1400'erne 1410'erne

År: 1360 1361 1362 1363 1364 1365 1366 1367 1368 1369

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1365

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1365 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

65
1364

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1364 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Valdemar 3., dansk konge (årstal usikkert) (født ca. 1314).

Eksterne henvisninger 

64
1363

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1363 (tal)

Begivenheder 
 9. april - Håkon 6. af Norge gifter sig med den 10-årige danske Margrete, datter af Valdemar Atterdag.
 Bosnierne, serberne og ungarerne bliver besejret af osmannerne.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

63
1362

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1362 (tal)

Begivenheder 
 16. januar – Den Store Manddrukning var en stor stormflod i Nordvesteuropa. Det skønnes at 10.000 danskere mistede livet. I hele Nordvesteuropa omkom mere end 200.000 mennesker. Store dele af landet forsvandt i bølgerne.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

62
1361

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1361 (tal)

Begivenheder 
 Juli – Valdemar Atterdag erobrer Gotland og Øland

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

61
1360

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1360 (tal)

Begivenheder 
 Landsfredsforordningen
 24. maj - ved Danehof i Kalundborg enes Valdemar Atterdag med adelen og gejstligheden om at holde fred i Danmark - "Den store landefred".

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

60
Skovhvidvinge

Skovhvidvinge (Leptidea sinapis) er en sommerfugl i hvidvingefamilien. Den er udbredt i store dele af Europa, mod øst til Kaukasus i Rusland samt gennem Tyrkiet til Syrien og i en isoleret bestand i Marokko. Sommerfuglen er specielt knyttet til ekstensivt drevne og lysåbne skove med meget bundvegetation f.eks. stævningsskove. Hannen har en helt speciel parringsadfærd, når han finder en uparret hun. Han opfører en lille dans, med specielle bevægelsesmønstre af antenner og snabel. Skovhvidvingen flyver fra midten af maj til juli.

Forekomst i Danmark 
Skovhvidvingen uddøde i Danmark i 1976. Inden da havde den fandtes i Østjylland og på Sjælland. Manglen på egnede levesteder kan være årsagen til dens tilbagegang.

Andre arter 
Skovhvidvingen tilhører underfamilien Dismorphiinae, der især findes i Sydamerika, men arterne i slægten Leptidea findes dog kun i Europa og Asien. Der har i de senere år vist sig at være tre forskellige arter i slægten, der alle ligner hinanden meget. De hedder L. reali, L. sinapis og L. juvernica. Reali har aldrig været i Danmark, og den findes kun fast i Sydeuropa. Juvernica hedder Enghvidvinge på dansk og den fandtes på Bornholm inden den forsvandt derfra og dermed uddøde i Danmark. Det sidste eksemplar blev set i 2004, og da den ikke blev observeret i 2005 og 2006 blev den erklæret uddød i 2006. På Bornholm holdt den sig især til lysninger. Bestanden her var meget lille – omkring 100 individer, men skoven blev drevet med specielt hensyn til sommerfuglen, så artens sidste tilholdssted i Danmark ikke blev ødelagt. Men den uddøde alligevel, formentlig på grund af nedfald af kvælstof og tilgroning.

Udseende 
Skovhvidvingen ligner lille kålsommerfugl, men skovhvidvingen har smallere vinger med grå aftegninger på undersiden af bagvingerne. Vingefanget er omkring 37–43 mm. Hunnen er noget større end hannen, hun har rundere vinger og en svagere farvet plet på forvingen i forhold til hannens tydelige mørke plet. Der er også en forskel mellem 1. og 2. generation af sommerfuglen, da 2. generation har den mest udtalte forskel mellem kønnene.

Livscyklus 
En uge efter ægget er lagt klækkes det. Efter 3-4 uger er larven udvokset og forpupper sig. Hvis det er varmt i vejret klækkes puppen samme år og 2. generation kommer frem, men oftest overvintrer puppen til næste år, hvor den klækkes i midten af maj efter ca. 10 måneder.

Foderplanter 
Fladbælg, musevikke, viol og tusindfryd.

Kilder/Henvisninger 

 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 72-74.

Hvidvingefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Sortåret hvidvinge

Sortåret hvidvinge (Aporia crataegi) er en sommerfugl i hvidvingefamilien. Det er en af de større dagsommerfugle. Arten er vidt udbredt i Europa og findes desuden i Nordvestafrika og gennem Asien til Japan. Sortåret hvidvinge foretrækker åbne skove, krat og levende hegn med tjørn og røn. Den kaldes også hvidtjørnens sommerfugl.

Forekomst i Danmark 
I Danmark svinger antallet af sommerfuglen meget. De første individer kommer frem omkring 20. maj og sommerfuglen forsvinder igen omkring 1. august. Sortåret hvidvinge ses mest i Jylland, øst og syd for Limfjorden, mens det er næsten 50 år siden den sidst blev set på Øerne. Men sommerfuglen er i fremgang og findes nu på Samsø, hvorfra den måske kan sprede sig til f.eks. Nordfyn.

Udseende 
Sortåret hvidvinge er en smule større end den almindelige store kålsommerfugl. Hannen er tydeligt sort og hvid, mens hunnen kan have mere brunlige tegninger, og hendes hvide skæl kan være næsten helt gnedet af, så hun virker gennemsigtig. Hunnen er noget større end hannen og har rundere vinger.

Beskrivelse

Livscyklus 
Efter 2-3 uger klækkes æggene. Larverne lever i små kolonier sammen på værtstræet. I september spinder de blade sammen og overvintrer flere larver tæt sammen i skjulet. I april kommer larverne frem igen og æder videre. Efter 14 dage som puppe kommer den voksne sommerfugl frem i maj – juni.

Foderplanter 
Tjørn, almindelig røn, slåen, æble, pære, mirabel og blomme.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle, København, 1996, side 75-78.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika

Hvidvingefamilien
Danmarks dagsommerfugle
1350'erne

Århundreder: 13. århundrede – 14. århundrede – 15. århundrede

Årtier: 1300'erne 1310'erne 1320'erne 1330'erne 1340'erne – 1350'erne – 1360'erne 1370'erne 1380'erne 1390'erne 1400'erne

År: 1350 1351 1352 1353 1354 1355 1356 1357 1358 1359

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1359

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1359 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 21. juni - Erik Magnusson af Sverige, svensk rivalkonge til sin far Magnus Eriksson
 13. november - Ivan 2. af Moskva, storhertug af Moskva (født 1326)

Referencer

Eksterne henvisninger 

59
1358

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1358 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Niels Bugge, jysk stormand og oprørsleder (født o. 1300)
 Étienne Marcel, fransk politiker og oprørsleder (født o. 1316)

Eksterne henvisninger 

58
1357

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1357 (tal)

Begivenheder 
9. juli - fundamentet til Karlsbroen i Prag lægges med den tysk-romerske kejser Karl 4.'s hjælp

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

57
1356

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1356 (tal)

Begivenheder 
 19. september – I slaget ved Poitiers i hundredårskrigen leder Edvard, den sorte prins, de engelske styrker til en sejr over franskmændene.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

56
1355

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1355 (tal)

Begivenheder 
 Karl 4. blev kronet til kejser af det Tysk-Romerske rige

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

55
1354

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1354 (tal)

Begivenheder 
 Ankara bliver indtaget af Osmannerne.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

54
1352

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1352 (tal)

Begivenheder 
 Fyrst Fa Ngum grundlægger Luang Prabang, som senere bliver hovedstad i Laos
 18. december - Innocent VI vælges som pave

Født 
 5. maj - Wittelsbacheren Ruprecht 3. af Pfalz, tysk-romersk konge fra 1400 til sin død i 1410.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

52
1351

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1351 (tal)

Begivenheder 
 Zürich bliver schweizisk kanton.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

51
1350

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1350 (tal)

Begivenheder 
 Maorifolket (polynesiere) ankommer til New Zealand, der ikke tidligere har været befolket.
 Aztekerne trænger ned i Mexico-dalen efter at have besejret toltekerne. Herefter grundlægger de Tenochtiitlan, deres hovedstad.

Født 
13. april - Margarete 3. af Flandern,  grevinde af Flandern, grevinde af Artois og pfalzgrevinde af Burgund (død 1405).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

50
1340'erne

Århundreder: 13. århundrede – 14. århundrede – 15. århundrede

Årtier: 1290'erne 1300'erne 1310'erne 1320'erne 1330'erne – 1340'erne – 1350'erne 1360'erne 1370'erne 1380'erne 1390'erne

År: 1340 1341 1342 1343 1344 1345 1346 1347 1348 1349

Begivenheder 
I slutningen af årtiet brød Den sorte død ud i Europa og pandemien hærgede ind i det efterfølgende årti.

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
World Trade Center (flertydig)

World Trade Center(s) kan henvise til flere artikler:

 World Trade Centers Association – en forening for alle World Trade Centers verden over
 World Trade Centers
 World Trade Center – et stort kontorkompleks i New York, New York i USA ødelagt af terrorangreb d. 11. september 2001
 World Trade Center (København) et planlagt kontor- og konferencekompleks i Ørestad, bygges af Sjælsø Gruppen
 World Trade Center (Stockholm) – et kontor- og konferencekompleks i Stockholm i Sverige
 World Trade Center (Helsinki) – et kontor- og konferencekompleks i Helsinki i Finland
 World Trade Center (Mexico) – et kontorkompleks i Mexico City i Mexico
 Andet
 World Trade Center (film) – en film fra 2006
 World Trade Center (PATH) – metrostation i ved World Trade Center i New York City
Vane

Vane har flere betydninger:

 Vane (egenskab) – en en tillært handling, der som regel udføres automatisk uden bevidst planlægning
 John R. Vane – modtager af Nobelprisen i fysiologi eller medicin 1982 (Prostaglandinernes biokemi og fysiologi.)
Bifrost

Bifrost har flere betydninger:
Bifrost (nordisk mytologi) – regnbuen mellem Asgård og Midgård i nordisk mytologi.
Bifrost (orkester) – et dansk rockorkester.
Bifrost (forening) –  Landsforeningen for kreativ udvikling af børn og unge
Bifrost (album fra 1976) – debutalbummet fra 1976 med orkesteret af samme navn.
Bifrost (album fra 1984) – et album fra 1984 med samme orkester.
Hjerte (flertydig)

Hjerte har flere betydninger:
 Hjerte – det organ (muskel), som pumper blodet rundt i kroppen
 Hjerte (geometri) – en geometrisk figur
 Hjerte (symbol) – et symbol på kærlighed
 Hjerte (heraldik) – et heraldisk tegn
 Hjerter – en kulør i kortspil
 Julehjerte

Se også:
 Hjertestop – betegnelsen for den tilstand, hvor blodcirkulationen i kroppen er standset idet hjertets pumpefunktion er ophørt.
Hjerte (geometri)

Hjerte er en geometrisk figur bestående af to spejlvendte kurver, som mødes i en spids indad og en spids udad. For kardioiden (en epicykloide) mangler spidsen udad dog. Hjertet symboliserer kærlighed.

Geometriske former
Spillekort

Det almindeligste sæt spillekort i Nordeuropa, Nordamerika, Afrika og Asien er det franske sæt. Det består af 52 blade opdelt i fire kulører på hver 13 kort: spar, hjerter, klør og ruder. I det franske sæt er hver af de 13 kort nummereret som es, 2-10, knægt (undertiden "bonde"), dame og konge. Pakker med det franske sæt er desuden som regel forsynet med 3-4 jokere.

Der findes fire andre sæt af traditionelle vestlige spillekort: det italienske på 52 blade, det spanske på 48 blade, det tyske på 36 blade og det schweiziske på 48 blade. Det mest udbredte af disse sæt er det spanske, der - ud over at anvendes i Spanien - også anvendes mange steder i Latinamerika. I Tyskland anvendes det tyske sæt kun i Sydtyskland, mens nordtyskerne bruger det franske sæt. I alle lande bruger man det franske sæt til de internationale kortspil bridge og poker.

Kulørerne i de forskellige sæt er (oversat):

 Fransk: spar, klør, hjerter, ruder
 Italiensk: sværd, stave, bægre og mønter
 Spansk: sværd, køller, bægre og mønter
 Tysk: agern, blade, hjerter og klokker
 Schweizisk: agern, skjolde, blomster og klokker

I middelaldersamfundet repræsenterede de fire kulører de fire stænder. Sværdet (spar) for adelen, alterkalken (hjerter) for gejstligheden, mønten (ruder) for købmændene og hyrdestaven (klør) for bønderne. Dette system er bedst bevaret i de italienske og spanske sæt, der er de ældste.

En myte om billedkortene fortæller, at de viser personer, der blev betragtet som helte i Middelalderen, den tid hvor kortspillet blev skabt. Personerne er følgende:

 Hjerter:
 Karl (Karl den Store),
 Judith (bibelsk heltinde)
 og Lahire (én af Jeanne d'Arcs følgesvende),
 Ruder:
 Cæsar (Julius Cæsar),
 Rachel (bibelsk heltinde)
 og Hektor, (Hektor var en trojansk helt)
 Spar:
 David (konge af Judæa),
 Athene (Athene var græsk gudinde)
 og Holger Danske (Holger Danske var én af Karls tolv riddere),
 Klør:
 Alexander (Alexander den Store),
 Argine, (anagram for regina = "dronning")) 
 og Lancelot, (Lancelot var én af kong Arthurs riddere).

Skat på spillekort 
I Danmark blev der i 1660 indført stempelafgift på spillekort. Frem til 1847 var der forbud mod indførelse af spillekort og en grosserer Holmblad havde eneret på fremstilling.. Den danske stat havde frem til afskaffelsen i 1990 en årlig indtægt på to millioner kroner på spillekort..

Tarotkort 

Tarotkort er et sæt på 78 kort, der er beslægtet med de øvrige vestlige spillekort, men adskiller sig ved at have en særlig, permanent trumffarve på 21 kort kaldet tarotter. I Danmark bruges tarotkort til at spille dansk tarok. Tarotkort anvends både til at spille forskellige varianter af tarot (tarok) og til at spå.

Kilder
Kulør (kortspil)

Kulør (også kaldet farve) i kortspil er de fire forskellige kulører spar (♠), hjerter (♥), klør (♣) og ruder (♦), hvoraf der hver er 13 spillekort. Selvom de fire kulører også kaldes farver, så består de kun af de to farver sort for spar og klør samt rød for hjerter og ruder.

I bridge er kulørerne rangeret, så spar er den mest betydende, dernæst hjerter, så ruder og til sidst klør. I l'hombre betegner "kulør" specielt spar. Således betyder solo kulør et solospil med spar som trumf. Begrebet kulør kan også træffes i andre spil end kortspil; for eksempel opererer mahjong med de tre kulører cirkler, bambus og skrifttegn.

I overført betydning benyttes spillekortsudtrykket "at bekende kulør" om, at man klart fortæller sin mening eller holdning om et bestemt emne eller en bestemt situation.

Spar 

Navnet spar kommer af spansk espada (= sværd), pga de stiliserede, spidse sværdblade på kortene.

Klør i forskellige kortspil

Bridge 
Klør er den kulør i bridge, der har lavest værdi. Har en spiller meldt f.eks. to klør, kan dette overgås af en to-melding i en hvilken som helst af de øvrige farver eller uden trumf.

Davoserjazz 
Et spil Davoserjazz består af en samling forskellige spil (antallet kan variere). Et af disse spil går ud på at få så få klør som muligt i stik. Hver klør koster ét strafpoint. I et senere spil gælder det tilsvarende om at undgå at hjemtage klør konge i et stik. Dette koster femten strafpoint. Sidste spil ("kabalen") startes efter mange regler med, at den der har klør syv, lægger dette kort på bordet.

L'hombre 
I L'hombre kaldes klør es for basta og er i trumfspil altid tredjestørste trumfkort, uanset farven af trumf.

Henvisninger 

Kortspil
Kulør

Kulør har flere betydninger:
 Kulør (farvetone) – en graduering af farver i det synlige spektrum
 Kulør (kortspil) – en angivelse af de fire symboler og farver i et sæt spillekort
 Madkulør – et tyktflydende sortbrunt og bittert smagende farvestof til farvning af sovse
Rasmus Lerdorf

Rasmus Lerdorf (født 22. november 1968) er en dansk-canadisk softwareudvikler, som er ophavsmand til serverside-scriptsproget PHP til generering af dynamiske websider.

Lerdorf blev født i Godhavn/Qeqertarsuaq i Grønland og havde sin barndom i Danmark, men flyttede til Canada med sine forældre i en alder af 13 år. 
Han har en ingeniørgrad i software fra Waterloo Universitet (Ontario, Canada).

I 1995 startede Lerdorf sit PHP-projekt, som sidenhen har udviklet sig til et succesfuldt open source-programmeringssprog. Han holdt sit første foredrag i Danmark under Reboot 1.0-arrangementet i maj 1998. Fra september 2002 og 7 år frem var han ansat hos Yahoo! Inc., og arbejder i dag ved Etsy.com.

Rasmus Lerdorf er en væsentlig figur i open source-bevægelsen, og står sammen med Linus Torvalds (Linux) og Michael Widenius (MySQL) bag initiativet "No Software Patents".

Lerdorf er gift med Christine Lerdorf med hvem han har sønnen Carl AlexandeR Lerdorf (navnet er et rekursivt akronym, derfor det store R).

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 No Software Patents! (på engelsk)

Programmører fra Danmark
Personer fra Canada
PHP
En

En eller EN henviser til forskellige artikler:
 En – er det første naturlige tal i talrækken
 En afgrund af frihed – er en dansk film fra 1989
 En bedre verden – er en roman af Bent Vinn Nielsen
 En by i provinsen – er en dansk TV-serie fra 1977
 En dag i oktober – en spændingsfilm fra 1991
 En dag på galopbanen – amerikansk-filmfarce med Marx Brothers
 EN – Europæisk Norm – En række standarder udgivet af European Committee for Standardization. Bl.a.:
 EN 1888 – er en sikkerhedsstandard for børnekøretøjer
 Engelsk (sprog) - forkortet til tider som en
 En (film) – sovjetisk film fra 1931 af Leonid Trauberg og Grigorij Kozintsev.
1 (tal)

1 (en eller et) er:
 Det første naturlige tal, derefter følger 2
 Heltallet efter 0
 Det første kvadrattal, kubiktal, trekanttal og pyramidetal
 Det første og andet af fibonaccis tal
 Det første heldige tal
 Det eneste naturlige tal, som hverken er et primtal eller et sammensat tal

Det danske ord "en" deler etymologi med de andre indoeuropæiske sprogs ord for det samme og lader ikke til at have nogen bagvedliggende betydning.

I videnskab

Kemi 
 Grundstoffet brint har atomnummer 1

Astronomi 
 Månerne om en given planet, ud over Jordens egen måne, er traditionelt blevet tildelt romertal: På den måde har Mars' måne Phobos (måne), Jupitermånen Io, Saturnmånen Mimas, Uranus-månen Ariel, Neptun-månen Triton og Plutos måne Charon (måne) alle fået romertallet I.

Matematik 
 1 er det første positive heltal i den reelle talfølge, og samtidig et neutralt multiplikationselement indenfor de reelle tal.

Andet 
Der er:
 1 gud i monoteistiske religioner som f.eks. kristendommen.
 Indenfor sikhismen er tallet 1 tegn på Guds universalitet.
 1 i en solo
 i telefoni er 1 det internationale retningsnummer for U.S.A.
 i stelnumre er 1 VIN-kode for modelår 2001.

1
2 (tal)

2 (to) er:
 Det naturlige tal efter 1, derefter følger 3.
 Et heltal.
 Det første lige naturlige tal.
 Et fakultetstal, idet 2! = 2.
 Det mindste primtal (og naturligvis det eneste lige primtal). Desuden et fakultetsprimtal (1! + 1)
 Det tredje af fibonaccis tal
 Grundtallet i det binære talsystem.

Det danske ord "to" deler etymologi med de andre indoeuropæiske sprogs ord for det samme og lader ikke til at have nogen bagvedliggende betydning. Angående den gamle bøjning af navneord i total (dualis): se under 3.

Kemi 
 Grundstoffet helium har atomnummer 2

Astronomi 
 Månerne om en given planet, ud over Jordens egen måne, er traditionelt blevet tildelt romertal: På den måde har Mars' måne Deimos, Jupitermånen Europa, Saturnmånen Enceladus, Uranus-månen Umbriel, Neptun-månen Nereid og Plutos måne Nix alle fået romertallet II.

I matematik 
 To punkter i en plan definerer en ret linje.
 Binomialkoefficienten er defineret på 2 størrelser, nemlig antallet af k delmængder af en objektmængde med n elementer .
 En graf betår af 2 mængder; nemlig mængden af knuder og kanter.
  var det første kendte irrationale tal.
 2 + 2 = 2 * 2 = 2² : Ingen andre tal har denne egenskab.
 Permutation af 2 elementer i en gruppe kaldes for en transposition.
 Uendelig produktet: 
 2 er det eneste heltal der ligger mellem konstanterne φ og e.
 Et lige tal er et multiplum af 2.
 2 (to) udgør sammen med 3 (tre) og 4 (fire) de eneste tre tal, hvis navn har lige så mange bogstaver som tallets værdi.

To-dimensionelle objekter 
 Linje
 Cirkel
 Kvadrat
 Parallelogram
 Trekant
 Trapez
 Regulær polygon
 Ellipse
 Parabel
 Plan
 Matrix

Andet 

Der er:
 2 hjul på en cykel.
 2 i en duo.
 2 i et par
 Det gamle ord "tvende"
 2 spillere i et spil skak og i mange andre brætspil.
 2 hold i en fodbold kamp og mange andre sportsgrene.
 2 sider på en mønt; plat og krone.
 2 dage på en normal weekend, nemlig lørdag og søndag.
 I bowling får man en spare, hvis man vælgter alle ti kegler ved 2 forsøg.
 Sammenfletning sker som regel på 2 veje.
 I stelnumre er 2 VIN-kode for modelår 2002.

Noter 

Bestemte tal
Primtal
6 (tal)

6 (seks) er:
 Det naturlige tal efter 5, derefter følger 7
 Et heltal
 Et lige tal
 Et fuldkomment tal, idet summen af de tal der går op i 6 (1, 2 og 3) giver 6.
 Et fakultetstal, idet 3! = 6.
 Det tredje trekanttal (1+2+3 = 6)
 Et semiprimtal (2×3 = 6)
 Et sammensat tal (2×3 = 6)

Det danske ord "seks" deler etymologi med de andre indoeuropæiske sprogs ord for det samme og lader ikke til at have nogen bagvedliggende betydning.

I matematik 
 Et polyeder med 6 sider kaldes en terning eller et hexaeder.
 En million har 6 nuller.
 Det mindste tal, der er produktet af to forskellige primtal.
 Det mindste fuldkomne tal.
 Binomialkoefficienten  = 6, hvor summen af størrelserne er 4 + 2 = 6.
 Seks eller sex kan også nydes

Kemi 
 Grundstoffet carbon har atomnummer 6

Astronomi 
 Månerne om en given planet, ud over Jordens egen måne, er traditionelt blevet tildelt romertal: På den måde har Jupitermånen Himalia, Saturnmånen Titan, Uranus-månen Cordelia og Neptun-månen Galatea alle fået romertallet VI.

Andet 
Og der er:
 6 i en sekstet
 6 sider på en terning
 6 spillere på banen ad gangen for hvert hold i volleyball
 IS-6 er en kendt sovjetisk kampvogn.
 På en standard guitar er der 6 strenge.
 Det højeste tal på en af siderne i en domino brik.
 666 er Dyrets tal eller satans tal.
 I stelnumre er 6 VIN-kode for modelår 2006.

Bestemte tal
8 (tal)

8 (otte) er:
 Det naturlige tal efter 7, derefter følger 9
 Et heltal
 Et kubiktal (23 = 2 × 2 × 2)
 Det 6. i rækken af fibonaccis tal
 Et defektivt tal
 Grundtallet i det oktale talsystem.

Det danske ord "otte" deler etymologi med de andre indoeuropæiske sprogs ord for det samme; på sanskrit hed det asta, fra den indoeuropæiske rod *okto(u), en gammel dualisform med betydningen "2 x 4". Man regnede i firere, dvs fingrene fraregnet tommelfingeren. Håndens fingre danner en spids, og ok- i *oktu betegner en spids, som i tysk Ecke (= hjørne). Dette findes også i indoeuropæisk *ak-, som i Akropolis, egentlig "byens spids" og (korn)aks,  samt i latin acutus (= skarp), der er blevet til vort "akut", som i "akutlæge".

I kemi 

 8 er det "hellige" tal i kemiens verden, bl.a. på grund af kemiens 8 hovedgrupper og oktetreglen.
 Grundstoffet ilt har atomnummer 8

Astronomi 
 Månerne om en given planet, ud over Jordens egen måne, er traditionelt blevet tildelt romertal: På den måde har Jupitermånen Pasiphae, Saturnmånen Iapetus, Uranus-månen Bianca og Neptun-månen Proteus alle fået romertallet VIII.

I matematik 
 En terning har 8 hjørner
 En oktagon er en polygon med 8 sider
 Et oktaeder er et platonisk legeme med 8 trekantede flader.

Andet 
 8 bit i en byte
 8 i en oktet
 I musikken er et toneinterval på 8 toner en oktav
 En af de gennemgående, tematiske Lost-tal (4 8 15 16 23 42).
 I stelnumre er 8 VIN-kode for modelår 2008.

8 er også et lykketal i Kina, bl.a. er dage som 8, 18, og 28 helligedage for kinesere.

Henvisninger 

Bestemte tal
Ti

Ti, TI, ti eller T.I. har flere betydninger:

 10 (tal) – det naturlige tal efter 9
 Titan (grundstof) – Grundstoffet titanium
 Teknologisk Institut
 Texas Instruments – amerikansk elektronik virksomhed
 TI – forkortelse for den schweiziske kanton Ticino
 T.I. (Clifford Joseph Harris Jr.) – amerikansk hip-hop artist med kunstnernavnet T.I.
Tretten

Tretten kan henvise til:

 13 (tal)
 steder
 Tretten (Oppland) – Tretten er by i Øyer kommune i Gudbrandsdalen i Innlandet i Norge
 Tretten (dal) – dal i Norge ved Tretten
 film
 Tretten (eksperimentalfilm) – dansk eksperimentalfilm fra 1989 instrueret af Steen Møller Rasmussen
 Tretten (film) – sovjetisk film fra 1936 af Mikhail Romm
Haderslevhus

Haderslevhus er et kulturhus og spillested, der ligger i Slotsgade 33 i Haderslev. Bygningen ejes privat og anvendes til lørdagsbal med levende musik og dans for voksne, samt bruges af foreninger, teater, selskaber, koncerter og lørdagsbal.

Borgerforeningen/Bürgerverein står skrevet over døren og huset tilhørte i mange år det tyske mindretal i byen.

Forhuset mod Slotsgade er også kendt for at have huset det berygtede morgenværtshus Ridderbar, som blev lukket den 15. Maj 2018 i forbindelse med ejerskifte.

Andre kendte beværtninger på adressen var Borgerforeningen, Dachau og Nattergalen, hvor det forlyder at Kim Larsen og Mogens Mogensen skrev sangen “Smukke Charlie”.

De fire bygninger på matriklen blev opført som tysk forsamlingshus i 1838. Den store sal har både teaterscene og orkestergrav og blev under 1. Verdenskrig anvendt som lazaret.

Bürgerverein zu Hadersleben blev stiftet den 18.11.1838 og bygningen blev renoveret i 1902.

Bygning 1 har eget våbenskjold på facaden, byggestil fra mange årtier og hvis væggene kunne tale, ville de fortælle om et utal af operetter, bal, foreningsliv, møder og fester, som har fundet sted i huset igennem tiderne.

Haderslevhus er også kendt som Borgerforeningen. Rockazino, Gnags, Bamses Venner, Kandis, Natasja, og Gasolin har optrådt på stedet, hvor der også fortsat holdes danseaftener når der er lørdagsbal med levende musik og dans fra kl 20-01 hver weekend.

Etymologi 

Det middelalderlige slot Haderslevhus nævnes første gang i 1326, da Christoffer 2.s søn sad fanget indtil borgen 3 år senere blev afbrændt af jyderne.

Det nuværende Haderslevhus blev oprindeligt bygget på ruinerne af det middelalderlige slot. På det højeste punkt hvor tårnet lå, og voldgraven startede.

Bygningshistorie 
Christian 1. underskrev 1448 sin håndfæstning på borgen, og Christian 3. blev i 1525 statholder(?) på Haderslevhus, hvor også hans søn – den senere Frederik 2. – blev født i 1534.

Da hertug Hans den Ældre overtog borgen i 1540 omtales den som en ren røverrede, og han iværksatte bygningen af Hansborg – Danmarks første renæssanceslot.

Da Hertug Hans døde i 1580 arvede Frederik 2. slottet, og i 1597 blev Christian 4. viet på Haderslevhus til Anna Catharina af Brandenburg. Senere benyttede han slottet til elskovsmøder med Kirsten Munk.

I 1627 brændte store dele af Haderslev, og byen blev besat af Torquato Conti. I 1644 fulgte Torstensons besættelse, og Hansborg blev brændt af. Det blev ikke genopført, men stenene anvendtes i stedet af byens borgere til genopbygningen af byen.

Se også 
 Slotte

Referencer

Eksterne henvisninger 
 http://haderslevhus.dk/om-hh/historien/ 
 Hjemmesiden for det nuværende Haderslevhus
 Bal for danseglade voksne hver lørdag 
 http://haderslevhus.dk/det-sker/ 
 http://haderslevhus.dk/2019/08/25/arrangementer-paa-haderslevhus/ 
 Museumsinspektør Lennart Madsens udredning 

Hus
Bygninger, konstruktioner og anlæg fra middelalderen i Danmark
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i Danmark
Hornblad-familien

Ceratophyllum er givet sin egen familie, Hornblad-familien (Ceratophyllaceae) og i nyere systemer også sin egen orden Ceratophyllales. Familien har kun én slægt, nemlig den her nævnte:

 Hornblad (Ceratophyllum)

 
Hornblad-ordenen

de:Hornblattgewächse
Gaffel (bestik)

En gaffel er et redskab man kan bruge til at håndtere mad med. Fra tilberedning til indtagelse. 

Den almindelige gaffel, som benyttes til at spise med, kaldes en spisegaffel og indgår normalt i et bestik sammen med en kniv og en ske.

Se også 
 Dessertgaffel
 Spisegaffel
 Stegegaffel
 Ske
 Spork
 kniv, kniv (bestik)

Køkkenredskaber
Bordservice
Gaffelsejl

Gaffelsejl, et firkantet sejl, som holdes udspilet af en bom forneden, og en gaffel langs overkanten af sejlet.

Skibsterminologi
Bog (bøgens nødder)

Bøgens nødder, der kaldes bog, er små, trekantede nødder, som er ca. 15 mm lange og 7 mm brede. Nødderne sidder i en pigget skål, som modner 5-6 måneder efter bestøvningen, dvs. hen over efteråret. Blomstring og frøsætning er særligt rig i året efter en solrig og tør sommer, selv om det er sjældent, at træerne har kræfter til at bære to år i træk.

Bog er et vigtigt fødeemne for mange af skovens fugle og gnavere, men også for drøvtyggere og vildsvin. Tidligere var bog et vigtigt element i det at drive svin på olden. Olden er en samlebetegnelse for skovtræernes nødder (bog, agern og kastanjer), som er spiselige for tamdyr.

Bog er meget næringsrige (de indeholder ~ 20 % protein og ~ 45 % olie), men også let giftige for mennesker på grund af deres indhold af tannin, trimethylamin (eller fagin) og oxalsyre. Dette har man omgået under hungerperioder ved at formale nødderne og udtrække giften ved at udvande melet. Ved presning af 100 kilo nødder kan man desuden udvinde 30 kilo af en ugiftig madolie.

Referencer 

Botaniske nødder
Gastronomiske nødder
Sort natskygge

 
Sort natskygge (Solanum nigrum) er en 10-80 cm høj urt, der i Danmark vokser meget almindeligt på næringsrig bund f.eks. nær bebyggelse eller på marker. Alle dele af planten er giftige.

Beskrivelse 
Sort natskygge er en enårig, urteagtig plante med en opret og busket, åbent forgrenet vækst. Stænglerne er hårløse og lysegrønne. De bærer spredtstillede blade, som er ægformede med hel eller rundtandet rand. Oversiden er græsgrøn ligesom undersiden. Begge sider er ganske svagt hårede.

Blomstringen sker i juli-oktober, hvor de hvide blomster sidder i fåblomstrede stande fra bladhjørnerne. De enkelte blomster er regelmæssige, 5-tallige og har fem tæt samlede, gule støvdragere. Frugterne er sorte bær med mange frø.

Rodnettet er svagt udviklet, men groft forgrenet.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,80 x 0,80 m (80 x 80 cm/år).

Voksested 

Artens oprindelige hjemsted er ukendt, for i dag er den udbredt og naturaliseret overalt i verden, hvor den optræder som ukrudt mellem enårige kulturplanter.

I Danmark er den meget almindelig på næringsrig bund på marker, omkring bebyggelse og på tangopskyl ved stranden. Underarten Kirtel-Natskygge (S. nigrum ssp. schultesii), der er uld- og kirtelhåret, findes sjældent på affaldspladser og jernbaneterræn.

I bykernen af Strasbourg findes den sammen med bl.a. alm. fuglegræs, hyrdetaske, korsknap, løgkarse, alm. svinemælk, enårig rapgræs, glat vejbred, gråbynke, gul sennep, hvidmelet gåsefod, lodden dueurt, skvalderkål og stinkende storkenæb.

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Enårige urter
Ukrudtsplanter
Giftige planter
Natskygge
Nolo

Nolo er en melding i kortspil som f.eks. l'hombre og whist, der betyder, at melderen enten påtager sig at undgå at få stik eller skal tage så få stik som muligt.

Kortspil
Domkirke

En domkirke eller katedral (Latin: ecclesia major, cathedralis) er hovedkirken i et stift, hvortil der i middelalderen var knyttet et domkapitel. Den er hovedkirke for en biskop eller ærkebiskop, som er stiftets øverste kirkelige autoritet.

Navnet stammer fra det latinske domus (underforstået domini), Herrens Hus, på middelalderlatin doma. Også Kollegiatkirker, som havde et kapitel med en provst og en decanus, kunne kaldes domkirke, fx i Goslar, Erfurt og Halle. I Syd- og Vesttyskland er Münster (monasterium) en sideordnet benævnelse.

Se også 
 Danske domkirker

Litteratur 
 Hugo Johannsen og Claus M. Smidt: "Kirkens huse" (Danmarks arkitektur; 2. udgave; Nordisk Forlag A/S, København 1985; )

Referencer

Eksterne henvisninger
Stift

Et stift eller bispedømme er et kirkeligt geografisk område bestående af provstier, der er inddelt i sogne.

Den øverste kirkelige myndighed i et stift er biskoppen. Et stift er med andre ord den lokale biskops embedsområde. Hvis stiftets biskop er ærkebiskop, kaldes stiftet også et ærkestift.

Hovedkirken i et stift kaldes en domkirke eller en katedral. I Danmark er provsten ved domkirken domprovst (tidligere stiftsprovst) og er biskoppens stedfortræder.

Folkekirken i Danmark er inddelt i 10 stifter. Kirken i Grønland hører både lovgivningsmæssigt og finansielt under Grønlands Selvstyre, ligesom folkekirken på Færøerne hører under Færøernes Lagting og Færøernes Landsstyre. Grønlands Biskop Sofie Petersen angav i forbindelse med indførelsen af den grønlandske selvstyrelov, at Grønland skulle regnes som et selvstyrende stift inden for den danske folkekirke og rigsfællesskab i henhold til grundlovens paragraf 4.

Historisk 
Bispedømme er den ældre dansk-norske betegnelse for et stift, hvor biskoppen er den kirkelige leder. I Norge bruges betegnelsen bispedømme stadig. 

Bispedømmerne i Danmark blev oprettet under Svend Estridsen, der ønskede at frigøre den danske kirke fra bispedømmet Hamborg-Bremen. Ifølge Adam af Bremen blev de første danske bispedømmer dannet ved et møde mellem Svend Estridsen og ærkebiskop Adalbert af Bremen i 1053. Her blev Danmark inddelt i otte bispedømmer: Slesvig, Ribe, Århus, Viborg og Vendsyssel-Thy vest for Lillebælt, Odense, Roskilde og Lund øst for Lillebælt. I begyndelsen blev bisperne udnævnt fra Hamburg-Bremen, og de fleste biskopper kom derfra. Det var Adalbarts plan at gøre Nordtyskland og Norden til et samlet patriarkat. Det stødte dog på modstand fra Pave Gregor 7., der støttede Svend Estridsens plan om at oprette en nordisk kirkeprovins. Den blev efter kongens død realiseret i 1104  med oprettelsen af kirkeprovinsen i Lund. 

Bispedømmerne var før reformationen blandt landets største ejendomsbesiddere.

Danske stifter 
 Københavns Stift
 Helsingør Stift
 Roskilde Stift
 Lolland-Falsters Stift
 Fyens Stift
 Aalborg Stift
 Viborg Stift
 Aarhus Stift
 Ribe Stift
 Haderslev Stift
 Grønlands Stift

Se også 
 Religion
 Stiftamtmand

Henvisninger 

Kristendom
Adils

Adils (Aðils, Adillus, Aðísl at Uppsölum, Eadgils, Athisl, Athislus og Adhel) var en sagnkonge i Sverige fra 500-tallet, tidsfæstet ud fra Hygelacs hærtogt til Frisland en gang omkring år 516. Dateringen støttes også af arkæologiske udgravninger af gravhøje tilskrevet Adils og Ottar Vendelkrage (Ohthere) i Sverige.

Adils optræder i Rolf Krakes saga. I danske sagn er Adils ham, der satte "Hundekongen", en hund som konge, til at herske over Danmark, og som jarlen Frøvin af Slesvigs banemand, der til gengæld blev fældet af jarlens sønner Kæte og Vige.<ref>[http://runeberg.org/salmonsen/2/15/0142.html Kæte og Vige, Adils' banemænd, Salmonsens konversationsleksikon]</ref> En tilsvarende "hundekonge" ved navn Saur er kendt fra Håkon den godes saga, hvor den onde Øystein Opplandskonge hærgede i Trøndelag og tvang trønderne til at vælge, hvem de helst ville have til konge — hans træl Tore Manke eller hans hund Saur. Trønderne foretrak hunden, som de sejdede tre mænds forstand ind i.

Både det angelsaksiske Beowulfkvad og norrøne kilder præsenterer Adils som søn af Ottar Vendelkrage (Ohthere) og tilhørende Ynglingeætten. Disse kilder handler også om hans krig mod Åle den opplandske fra Norge (eller muligvis fra Uppland i Sverige). I Beowulfkvadet hedder han Onela. 

Adils vandt krigen med støtte fra udenlandske krigere: i Beowulf besejrede han sin onkel Onela ved geaternes hjælp, og i tre norrøne kilder (Ynglingesaga, Skaldskaparmal og Skjoldungesaga) får han med dansk hjælp - sin stedsøn Rolf Krakes tolv bersærker - besejret Åle på den tilfrosne Vänern. 

Adils er i sagnet gift med Rolf Krakes mor Yrsa, og de norrøne kilder er mest optaget af hans forhold til Rolf (angelsaksisk Hroðulf''), hvor Adils fremstår som svigefuld og grisk.

Noter 

Nordiske folkesagnkonger
Personer fra vikingetiden
Omkomne ved rideulykker
Carolinerne

Carolinerne er en større øgruppe i Stillehavet nord for Ny Guinea. Den østlige del af øerne hører til Mikronesien, mens den vestlige del hører til Palau.

Carolinerne blev en spansk koloni 1686, men solgtes 1898 til Tyskland. 1914 erobredes øgruppen af Japan og da Tyskland fratoges sine kolonier ved Versailles-freden 1919, blev øgruppen et japansk mandatområde. USA tog øgruppen under 2. verdenskrig, og delte området i Mikronesien og Palau. Mikronesien fik selvstændighed i 1986, mens Palau måtte vente til 1994.

Øer i Oceanien
Scotland Yard

Scotland Yard (NSY) kendt som Met er hovedkvarteret for det engelske Metropolitan Police Service – den politistyrke, som er ansvarlig for opretholdelse af lov og orden i Storlondon med undtagelse af City of London, samt hjemsted for Londons politi.

Udtrykket Scotland Yard  eller New Scotland Yard, the Yard, bruges som metonym for Metropolitan Police. Navnet opstod, fordi deres hovedkvarter førhen havde deres bagdør til gaden Great Scotland Yard, som folk endte med at bruge mest.

Den nuværende Scotland Yard-bygning i London-bydelen Westminster er opkaldt efter det tidligere hovedkvarter, der nu bruges af parlamentet.

Administration og kommunikation 
Administrationsafdelingen for Yarden er placeret i Empress State Building i Hammersmith and Fulham, mens kommunikationsafdelingen ligger i Central Communications Command i Hendon, Bow og Lambeth.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Metropolitan Police, afdelinger (engelsk) 

Politi i Storbritannien
Britiske myndigheder i London
City of Westminster
Danske domkirker

Listen over danske domkirker afspejler den kirkelige inddeling af Danmark gennem tiden. En del domkirker ligger i dag uden for rigets grænser (således Lund og Slesvig), andre tidligere domkirker har mistet deres status til fordel for andre eller som følge af stifternes omlægning (Børglum, Dalby og Vestervig).

Færøerne og Grønland har i dag hver sin egen domkirke.

Liste over Kongeriget Danmark domkirker 
Den danske folkekirkes domkirker i Kongeriget Danmark:
Budolfi Kirke (Aalborg) i Aalborg Stift
Haderslev Domkirke (Haderslev) i Haderslev Stift
Maribo Domkirke (Maribo) i Lolland-Falsters Stift
Ribe Domkirke (Ribe) i Ribe Stift
Roskilde Domkirke (Roskilde) i Roskilde Stift
Sankt Knuds Kirke (Odense) i Fyens Stift
Sankt Olai Kirke (Helsingør) i Helsingør Stift
Havnar Kirke (Thorshavn) i Færøernes Stift
Viborg Domkirke (Viborg) i Viborg Stift
Vor Frelser Kirke (Nuuk) i Grønlands Stift
Vor Frue Kirke (København) i Københavns Stift
Aarhus Domkirke (Aarhus) i Århus Stift
Den danske romerskkatolske kirkes domkirke i Kongeriget Danmark:
Sankt Ansgars Kirke (København) i Bispedømmet København

Tidligere danske domkirker 
Vor Frue Kirke i Odense (før Sankt Knuds Kirke)
Vestervig Kirke (indtil 1130, da bispesædet flyttedes til Børglum) 
Børglum Kirke (domkirke indtil 1554)
Lund Domkirke i Lund i Skåne (nu Sverige)
Slesvig Domkirke i Slesvig by i Sydslesvig (nu Tyskland)
Dalby Kirke i det sydvestlige Skåne, 1060-1066
Vor Frue Kirke i Aarhus (før Sankt Nicolai kirke)

Eksterne henvisninger