Сараево

Сараево ( и ; ) е столицата на Босна и Херцеговина и най-големият град в страната. Населението му е около 400 хиляди души, а през 1991 там са живели 429 672 души. Основан е през 1461, когато територията му е подвластна на Османската империя. В Сараево на 28 юни 1914 г. е убит ерцхерцог Франц Фердинанд, което става повод за избухването на Първата световна война. Там се провеждат и зимните олимпийски игри през 1984. Градът е обсаден по време на войните през 90-те години на XX век. През града тече река Миляцка.

История 
В началото на XV век на кръстопътя на римските пътища, където са живели хора още от каменната ера, възниква град Сараево. Градът е основан по времето на нашествието на османците на Балканите. Смята се, че основателят на Сараево е Ицхак бей Ицхакович. Той построява първата джамия, мост и няколко други обществени османски сгради.

Интензивното развитие на занаятчийството и търговията бързо превръщат Сараево от малко село в богат и добре развит град. Още през XVI век Сараево е един от най-богатите градове в Румелия. Тук османската власт построява много масивни сгради и други съоръжения, които днес представляват отлични образци на османската архитектура от това време. Именно по това време Гази Хюсрев бей отваря и медресе – училище при джамия, което обаче няма нищо общо с университетските университети.

Още от времето на своето създаване Сараево е космополитен град. В градът се заселват изгонените шпаньолски евреи, които построяват своя синагога, изграждат се и православни църкви, а също и католически катедрали. Подобно на малко градове в Европа, Сараево побира в себе си всички четири световни религии, култури и цивилизации. Вековното съжителство на тези различни религии и култури довежда до сътворяването на една нова култура и цивилизация, която е издържала на всички исторически превратности.

С установяването на австро-унгарската власт над Босна и Херцеговина дотогавашният предимно ориенталски град Сараево в края на XIX век влиза в Западна Европа.

Това е време на бързи промени, на навлизането на западноевропейските култура, икономика и обичаи. В Сараево се изграждат модерни фабрики, отварят се училища по западноевропейски образец, градът се обогатява със западноевропейска култура и архитектура, открива се Земалския музей, една от най-големите културни институции на Балканите.

След Първата световна война, която започва именно от Сараево след убийството на австро-унгарския престолонаследник Франц Фердинанд, градът е обхванат от стагнация и изостава в развитието си.

След Втората световна война в Сараево се развиват промишлеността, икономиката, културата и много други обществени институции, които превръщат града в най-голям град на Босна и Херцеговина. В този период се основават и Сараевският университет, операта, много от музеите и галериите, научните институти и други. Населението на града достига над 400 хил. жители. Сараево става град домакин на XIV зимни олимпийски игри, които се провеждат с голям успех през 1984 година.

Обществените и политическите промени на Балканите след 1991 година довеждат до кръвопролитна гражданска война, която води до създаване на независима и суверенна държава Босна и Херцеговина, чиято столица е съвременният град Сараево.

Население

Градове партньори 
Сараево е партньор с:

Известни личности 
 Родени в Сараево
 Любиша Беара (1939 – 2017), офицер
 Джемал Берберович (р. 1981), футболист
 Раде Богданович (р. 1970), футболист
 Горан Брегович (р. 1950), музикант
 Далибор Брозович (1927 – 2009), езиковед
 Ненад Величкович (р. 1962), писател
 Анел Джака (р. 1980), футболист
 Един Джеко (р. 1986), футболист
 Ясна Диклич (р. 1946), актриса
 Дара Драгишич (1921 – 1944), партизанка
 Ясмила Жбанич (р. 1974), режисьорка
 Денис Звиздич (р. 1964), политик
 Бакир Изетбегович (р. 1956), политик
 Миленко Йергович (р. 1966), писател
 Момо Капор (1937 – 2010), писател
 Станко Караман (1889 – 1959), биолог
 Адемир Кенович (р. 1950), режисьор
 Емир Кустурица (р. 1954), режисьор
 Йосип Ости (р. 1945), поет
 Елиезер Папо (1785 – 1828), равин
 Владимир Петкович (р. 1963), футболист
 Владимир Прелог (1906 – 1998), химик
 Александар Ристич (р. 1944), футболист
 Семка Соколович-Берток (1935 – 2008), актриса
 Марио Станич (р. 1972), футболист
 Борис Тадич (р. 1958), сръбски политик
 Бранко Цървенковски (р. 1962), северномакедонски политик
 Неделко Чабринович (1895 – 1916), терорист
 Саша Чаджо (р. 1989), баскетболистка
 Войслав Шешел (р. 1954), сръбски политик
 Михайло Шушкалович (1861 – 1931), политик
 Семир Щилич (р. 1987), футболист
 Петър Иванов, български революционер от ВМОРО, четник на Петър Ангелов
 Починали в Сараево
 Йевто Дедиер (1880 – 1918), географ
 Алия Изетбегович (1925 – 2003), политик
 Заим Имамович (1920 – 1994), певец
 Сафет Исович (1936 – 2007), певец
 Мухамед Мехмедбашич (1886 – 1943), терорист
 Детко Петров (1936 – 1990), писател
 Цветко Попович (1896 – 1980), терорист
 Исак Самоковлия (1889 – 1955), писател
 Франц Фердинанд (1863 – 1914), ерцхерцог на Австрия
 София Хотек (1868 – 1914), чешка графиня
 Мирослав Хубмайер (1851 – 1910), словенски революционер
 Смилян Франьо Чекада (1902 – 1976), духовник

Галерия

Бележки

Топографски карти

Вижте също 
 Сараевски атентат
 Зимни олимпийски игри 1984
 Сараевски Ромео и Жулиета

Външни препратки 
 Rijeko Bosno
 Информация за Баш чаршията

 
Ски курорти