alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Kim Philby

Harold Adrian Kim Philby (født 1. januar 1912 i Britisk Indien, død 11. maj 1988 i Sovjetunionen) var en britisk kommunist og spion, der arbejdede som dobbeltagent for Sovjetunionen. Sammen med Guy Burgess, Donald Maclean og Anthony Blunt udleverede han tophemmeligheder til russerne i spionringen Cambridge Five, som havde mødt hinanden på University of Cambridge. Senere efter at være afhoppet arbejdede han for sovjetiske efterretningstjenester.

Philby blev født den 1. januar 1912 i Britisk Indien. Hans far var embedsmand i Punjab-provinsen i den britiske koloni. Han blev sendt til England for at studere, og var først på Westminister School, senere på University of Cambridge, hvor han studerede historie og økonomi. I studietiden blev han politisk aktiv og var blandt andet kasserer for en socialistisk forening på universitetet.

I 1933 blev Philby rekrutteret som spion for Sovjetunionen og gik ind i det engelske efterretningsvæsen. I 1934 blev han gift med den østrigske kommunist Litzi Friedmann. Under den spanske borgerkrig havde han været spion for Komintern, men officielt arbejdede han som korrespondent for avisen The Times. I 1944 blev han chef for en afdeling inden for den britiske efterretningstjeneste MI6, hvor hans arbejde var at bearbejde informationer om Sovjetunionen. Under dette arbejde menes han at have saboteret det britiske spionnetværk i Østeuropa og have givet oplysninger om USA's kernevåben til russerne.

Kim Philby opdagede, at MI6 ikke arbejdede seriøst. Han tog, som chef dokumenter med hjem og afleverede det til sovjet spioner. Næste morgen fik han dokumenterne tilbage, efter de var fotograferet, og han lagde dem tilbage.

Efter Philbys tidligere studiekammerater og medspioner Guy Burgess og Donald Macleani 1951 flygtede til Sovjetunionen var der en mistanke om, at han havde advaret dem inden de skulle have været afhørt om deres spionforbindelser. I første omgang blev han renset i 1955, men mistanken blev styrket i 1961 da Anatolij Golitsyn, en russisk KGB-officer, hoppede af til Vesten. I 1963 stak Philby af til Sovjetunionen. Han udgav en bog om sine oplevelser.

Kim Philby var født ind i overklassen og kunne derfor være i MI6 uden mistanke om, at han var klasseforræder. Da han mærkede, at han var i søgelyset flygtede han til Sovjetunionen, der trods hans fortjenester holdt ham under opsyn. Han blev senere stærkt alkoholiseret, og man er kommet til den konklusion, at mødet med kommunismen ikke var som han havde forventet.

23 Januar 1963 flygtede Kim Philby fra Beirut på det sovjetiske skib Dolmatova til Odessa. Der er stadig spekulationer om Nicholas Elliot, der var chef for MI6 i Beirut, lod en dør stå åben for flugt for venskabs skyld.

Han blev belønnet med Leninordenen og levede i Sovjetunionen som en helt til sin død i 1988.

Eksterne henvisninger 

 Artikel om Kim Philby på kpn.dk

Noter 

Spioner fra Storbritannien
Spioner for Sovjetunionen
Alumni fra University of Cambridge
J.D. Salinger

Jerome David Salinger (1. januar 1919 i New York City – 27. januar 2010 i Cornish, New Hampshire), var en amerikansk forfatter, der især er kendt for kultromanen The Catcher in the Rye fra 1951. Ellers består hans arbejde mest af noveller.

Efter den store succes med The Catcher in the Rye, trak han sig tilbage fra verden og udgav ikke nyt materiale siden 1960'erne. Han opnåede kultstatus og var helt indtil sin død genstand for stor opmærksomhed fra sine fans.

The Catcher in the Rye er oversat til dansk to gange:
 I 1953 fik bogen titlen Forbandede ungdom i Vibeke Cerris oversættelse
 I 2004 kom Klaus Rifbjergs oversættelse til at hedde Griberen i rugen

Novelleforfattere fra USA
Romanforfattere fra USA
Personer fra New York City
Jøder fra USA
Amerikanere i 2. verdenskrig
Personer der er konverteret til kristendommen
Richard Gibson

Richard Gibson (født 1. januar 1954) er en britisk skuespiller, bedst kendt for sin rolle som Herr Otto Flick i tv-serien 'Allo 'Allo!.

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra England
Isaac Asimov

Isaac Asimov (, ; født 2. januar 1920 i Petrovitji, Smolensk oblast, Russiske SFSR, død 6. april 1992 i New York, USA) var en russiskfødt amerikansk forfatter og biokemiker. Isaac Asimov blev kendt for sine science fiction-bøger og for sine videnskabelige bøger for lægmand, som han begyndte at udgive som 18-årig. Han udgav cirka 500 bind i sin levetid og var i en lang periode medlem af Mensa. Asimov gav navn til begrebet "robotics".

Isaac Asimov døde i 1992 af hjerte- og nyresvigt som følge af AIDS. HIV-smitten havde han pådraget sig ved en blodtransfusion, han modtog under en bypass-operation. At dødsårsagen var AIDS blev dog først offentligt kendt i 2002, da hans selvbiografi It's Been a Good Life udkom.

Stiftelsen og Psykohistorie 
Et af Asimovs hovedværker er Foundation serien (på dansk: Stiftelsen). Serien omhandler et gammelt galaktisk imperiums død. Og efterfølgende hvordan et nyt imperium, dedikeret til kunst, videnskab og teknologi oprettes ved hjælp af indsigt i den nye videnskab Psykohistorie. Foundation serien betegnes ofte som den bedste, eller i hvertfald den mest indflydelsesrige, science fiction serie, der nogensinde er skrevet. Den enorme succes skyldes i vid udstrækning de mange spekulationer over samfund og videnskab, som ligger som en rød tråd i værket. Bl.a. debatteres individets plads over for de store menneskemasser og individets plads overfor teknologi i form af højintelligente robotter. I værket bindes temaerne sammen af den geniale matematiker Hari Seldon's arbejde med den nye (fiktive) videnskab Psykohistorie.

Asimovs "Laws of Robotics" 

Asimov er foruden sit store bagkatalog af science fiction også ophavsmanden til "The Three Laws of Robotics", som er blevet en grundsten i al science fiction der har med robotter at gøre.

På et givet tidspunkt skulle Isaac Asimov have udtalt at "Many writers of robot stories, without actually quoting the three laws, take them for granted, and expect the readers to do the same".

Asimovs bøger oversat til dansk 
 Selv guderne 1973. 281 sider. Forlag: Stig Vendelkær 
 Robot 1973. 232 sider. Forlag: Stig Vendelkær 
 Evigheden er forbi 1974. 219 sider. Forlag: Stig Vendelkær 
 Stiftelsen 1979. 223 sider. Forlag: Borgen 
 Stiftelsen og Imperiet 1979. 228 sider. Forlag: Borgen 
 Den sejrende Stiftelse 1979. 223 sider. Forlag: Borgen 
 Agent for Stiftelsen, 1984, 393 sider, Forlag: Borgen
 Stålhulerne, 1974, 220 sider, Forlag: Stig Vendelkær
 Mord i universet, 1958, 121 sider
 200-års jubilaren 1999. 46 sider. Forlag: Science Fiction Cirklen 
 Jorden er os nok, 1972, 256 sider, Forlag: Stig Vendelkær 
 Krise på mars og andre fortællinger, 1977, 54 sider, Forlag: Science fiction cirklen.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Isaac Asimovs Foundation Univers
Science fiction-forfattere fra USA
Personer fra Smolensk oblast
Protokol (edb)

En protokol er et foruddefineret sæt regler, som beskriver hvordan dataterminaludstyr, netudstyr eller værktøjsmaskiner (se også CAM/CNC) udveksler data. En protokol beskriver hvilket "sprog" de 2 enheder kommunikerer med.

Eksempler på edb-protokoller: IP, TCP, UDP, DIX ethernet II, ATM, V.34, V.90 og V.42bis.
Eksempel på telefon-/video-protokoller: SIP, H323
Eksempel på lysstyringsprotokol: DMX
Eksempel på produktions-protokol (CNC): Mazak CMT protocol

Eksempel på en IETF-protokoldefinition: 
RFC791 Internet Protocol, IP

Data protokol standardiseringsorganer: IETF, ISO, ITU-T, IEC, IEEE.

Se også
 OSI-model
 Bitorienteret protokol

Eksterne henvisninger
 Communication in Distributed Systems .

Datatransmission
Vedplanter til fugtig jord

De træagtige planter, som egner sig til fugtig jord, er arter, der hører hjemme i biotoper, med højstående grundvand, jævnlige oversvømmelser eller åbent vand. De kan stamme fra rørsumpe, ellesumpe, våde enge, lavmoser, højmoser eller kildevæld. Det fælles for planterne er en evne til at tåle et lavt iltindhold i jordluften. Det skyldes hos nogle, at de ikke er aktive i de perioder, hvor vandstanden er højest. Hos andre skyldes det, at de har luftførende kar (aerenkym), som forsyner rødderne med den nødvendige ilt (det gælder f.eks. arter af slægterne El og Pil).

Ofte kan disse planter sagtens klare sig i mere gængse jordtyper, men de er mest konkurrencestærke på vandlidende jord.

Liste over planter tilpasset vådbund 
Den følgende liste af løvtræer, nåletræer og buske omfatter arter, der alle tolererer at stå helt eller delvist i vand over vinteren.

Løvtræer 
 Askebladet Løn (Acer negundo)
 Canadisk Hyld (Sambucus canadensis)
 Drue-Hyld (Sambucus racemosa)
 Dun-Birk (Betula pubescens)
 Grå-El (Alnus incana)
 Kvalkved (Viburnum opulus)
 Pil (Salix) – flere arter
 Pile-Kornel (Cornus sericea)
 Poppel (Populus) – flere arter
 Rød-El (Alnus glutinosa)
 Sølv-Løn (Acer saccharinum)
 Tupelo (Nysssa sylvatica)
 Tørst (Frangula alnus)
 Alm. Bærmispel (Amelanchier lamarckii)
 Virginsk Ambratræ (Liquidambar styraciflua)
 Almindelig Pære (Pyrus communis)
 Skov-Tupelotræ (Nyssa sylvatica)
 Kejsertræ (Paulownia tomentosa)

Nåletræer 
 Almindelig Sumpcypres (Taxodium distichum)
 Almindelig Thuja (Thuja occidentalis) – Vestligt Livstræ
 Hvid-Gran (Picea glauca)
 Sitka-Gran (Picea sitchensis)
 Almindelig Ædelgran (Abies alba)
 Sølv-Gran (Abies procera (syn. A. nobilis))
 Vandgran (Metasequoia glyptostroboides)

Buske 
 Mose-Pors (Myrica gale)

Eksterne henvisninger 
 Plants for Wet Places, ACS distance education
 Gardening on Wet Soils, Royal Horticultural Society

Referencer 

Havedyrkning
Vedplanter til skygge



Liste over træagtige Planter, der også trives i Skygge. 
(+ betyder: i dyb Skygge.)

Sommer- og vintergrønne Træer og Buske. 
Navr (Acer campestre)
Akebia quinata, Slyngplante
Cornus mas Kirsebær kornel
Cornus sanguinea
Cornus stolinifera
Cotoneaster lucidus
Almindelig Hvidtjørn (Crataegus laevigata) eller Engriflet Hvidtjørn (Crataegus monogyna)
Daphne mezereum + (Peberbusk)
Diervilla
Almindelig Bøg (Fagus sylvatica) + 
Hypericum calycinum
Kerria japonica
Ligustrum liguster arterne
Lonicera tatarica, 
Lonicera xylosteum +
Lycium halimifolia (Bukketorn)
Phuladelphus conorarius (uægte Jasmin)
Prunus mahaleb (Weichseltræ)
Almindelig Hæg (Prunus padus)
Rhamnus frangula, når der tillige er fugtigt (Tørstetræ)
Ribes alpinum + (Fjeldribs)
Sambucus canadensis
Almindelig Hyld (Sambucus nigra)
Drue-Hyld (Sambucus racemosa)
Sorbaria sorbifolia
Sorbus aucuparia (Skovrøn)
Symphoricarpus orbiculatus
Symphoricarpus racemosa + (Snebær)
Viburnum opulus

Stedsegrønne Buske. 
Aucuba +
Berberisarter
Buxusarter + (Buksbom)
Evonymus japonica
Evonymus radicans
Almindelig Vedbend (Hedera helix) 'Arborea' + ligesom de heftende Arter (Vedbend)
Kristtorn (Ilex aquifolium) + 
Mahonia japonica
Pachysandra terminalis +
Prunus laurocerasus
Prunus lusitanica
Rhododendronvarieteter

Nåletræer 
Abies alba (Alm. Ædelgran) i Ungdommen
Juniperus communis Enebær)
Juniperus sabina +
Taxus baccata + (Taks)
Thuja occidentalis (alm. Thuja)
Thuja gigantea (Kæmpethuja)
Tsuga canadensis</P>

Vedplanter
Københavnerfortolkningen

Københavnerfortolkningen er en filosofisk fortolkning af kvantemekanikken tilskrevet Niels Bohr og Werner Heisenberg. Den er en af de ældste fortolkninger af kvantemekanik, da dele stammer fra årene 1925-1927. Fortolkningen er stadig en af de mest udbredte fortolkninger.

Ifølge Københavnerfortolkningen har objekter ikke definerede fysiske egenskaber, inden de bliver målt, og kvantemekanikken kan blot beregne sandsynligheden for at måle en given værdi. Når systemet måles, bliver det selv påvirket, så det umiddelbart efter målingen kun har den målte værdi. Dette kaldes for bølgefunktionens kollaps.

Københavnerfortolkningen igennem årenen er bl.a. blevet kritiseret for dens diskontinuere og stokastiske syn på observationer og målinger og for den tilsyneladende subjektivitet ved at kræve en observatør.

Eksterne henvisninger 
 
 Niels Bohr og Københavnerfortolkningen – radioforedrag 
 University of Washington: The Copenhagen Interpretation 
 Stanford: The Copenhagen Interpretation of Quantum Mechanics
 American Institute of Physics: Quantum Mechanics, 1925-1927: Triumph of the Copenhagen Interpretation

Kildehenvisninger 

Kvantemekanik
Kvantemekanisk måling
Metafysik
Kvantemekanisk atommodel

Den kvantemekaniske atommodel eller kvantefysiske atommodel er grundlæggende baseret på Bohrs atommodel, men elektronerne og atomkernen beskrives som tredimensionelle stående bølger – tredimensionale sandsynlighedsfordelinger i stedet for punkter. Elektronernes sandsynlighedsfordeling bliver også benævnt "elektronskyer" eller orbitaler. 
Det var Erwin Schrödinger der fremsatte en formel for sandsynligheden for at finde elektronen forskellige steder rundt om atomkernen. Denne ligning hedder Schrödingers ligning og forklarer sandsynligheden for position af elektronen for forskellige tider.

Denne teori blev eftervist af dobbeltspalte-eksperiment fordi dette viste partikler, vi troede kun var punktformige, kunne lave interferens med sig selv. Hvis man sender fx en elektromagnetisk stråling igennem de to spalter i dobbeltspalte-eksperimentet, ville dette give et interferensmønster (skiftevis detektion og ikke detektion) fordi bølgerne vil neutralisere hinanden hvor bølgetop og bølgedal mødes, og for forstærke hinanden når to bølgetoppe eller bølgedale mødes. Hvorimod hvis det var partikler, ville man detekte to streger svarende til spalterne direkte bag spalterne fra kilen.

Kilder/referencer

Se også 
 atom
 spin
 subatomar partikel

Eksterne henvisninger 
 8 August 2002, physicsworld.com: Electrons probe single atoms
 24 October 2002, physicsworld.com: First light for attophysics
 20 June 2001, Quantum spin probe able to measure spin states at individual atoms; could have application in quantum computing
 16 Feb 2000 First-ever images of atom-scale electron clouds in high-temperature superconductors could help in design of new and better materials.
 Number 554 #1, August 30, 2001, AIP: Evidence for the Onset of Quark Effects  Citat: "...When a particle strikes a nucleus at high energies, however, it penetrates the nucleus so deeply that this "effective theory" breaks down, and one must describe the nuclear action in terms of only quarks and gluons..."

Kvantemekanik
Grundstoffer
Anneli Jäätteenmäki

Anneli Tuulikki Jäätteenmäki (født 11. februar 1955) er en finsk politiker fra Centerpartiet, der fra den 14. april til den 19. juni 2003 var statsminister i Finland og fra 2004 til 2019 var medlem af Europa-Parlamentet.

Jäätteenmäki var i en kort periode Finlands statsminister. Hun blev landet første kvindelige statsminister den 17. april 2003 efter at hendes parti vandt valget den 16. marts 2003, men gik af den 18. juni 2003 efter det var kommet frem, at hun havde lækket hemmelige oplysninger om Finlands rolle under Irakkrigen til USA.  Oplysningerne, i form af hemmelige dokumenter, blev lækket op til rigsdagsvalget i marts 2003 med det formål at kompromittere den daværende statsminister, socialdemokraten Paavo Lipponen.

Kort derefter – den 24. juni 2003 – blev Matti Vanhanen, også fra Centerpartiet, valgt til ny statsminister.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Finland
Kvindelige regeringschefer
Formænd for Finlands rigsdag
Tikrit

Tikrit ( Tikrīt,  Tagriṯ) er en by i Irak og ligger omtrent 160 km nord for Bagdad ved floden Tigris i provinsen Salah ad Din. Tikrit har  indbyggere.

I 1137 blev Saladin, grundlæggeren af Ayyubide-dynastiet, født i byen. Han er i den vestlige verden kendt som den, der samlede den arabiske verden og generobrede Jerusalem fra korsfarerne i 1187. Provinsen, som byen ligger i, er opkaldt efter ham. 800 år senere blev den irakiske diktator Saddam Hussein, som yndede at sammenligne sig med Saladin, født i byen. Byen blev indtaget som den sidste større irakiske by i Golfkrigen 2003.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Irak
Nord-Trøndelag

Nord-Trøndelag er et tidligere fylke i Norge, men blev  1. januar 2018 sammenlagt med  Sør-Trøndelag  til fylket  Trøndelag.  Befolkningstallet i 2007 er på 	129 069 indbyggere. Arealet er på 22.396 kvadratkilometer. Administrationen var placeret i Steinkjer.

Nord-Trøndelag grænsede til Norskehavet i vest, Nordland fylke i nord, og det tidligere Sør-Trøndelag fylke i syd og til Jämtlands len i Sverige i øst.

Kommuner 

Nord-Trøndelag har 24 kommuner:

Eksterne henvisninger 

 Fylkets hjemmeside 

 
Trøndelags historie
Oppland

Oppland er er et tidligere fylke i Norge, der ved Regionsreformen i Norge, sammen med  Hedmark, blev sammenlagt til det nye fylke, Innlandet.. Befolkningstallet i 2002 var på 183.235 indbyggere, svarende til 4,0 % af landets befolkning. Arealet er på 25.191 kvadratkilometer. Administrationen er placeret i Lillehammer. Norges højeste bjergtop, Galdhøpiggen, ligger i Oppland. Innlandet er det eneste fylke i Norge uden kystlinje.

Gotisk:  eller 
Skrevet med f, da fonten ikke har f-varianten af s (f uden horisontal streg).

Fra 11. april 1781 gik området under navnet Christians Amt, opkaldt efter Christian 7., efter deling af "Oplandenes Amt" i Hedemarkens og Christians Amter. I slutningen af 1800-tallet ændredes stavemåden til Kristians Amt. Navnet blev i 1919 ændret til Opland fylke, fra 1949 skrevet Oppland.

Kommuner 

Det tidligere Oppland fylke havde 26 kommuner:

Kilder og henvisninger

Innlandets historie
Klejner

Klejner er sløjfeformede kager som koges i fedtstof. De laves for det meste op til jul og er kendte i Danmark, Skåne, Blekinge, Halland (klenät, klejnor, snofiddor), Norge (fattigmann), Færøerne (kleynur), Island (kleinur) og Grønland (ulitat).

De laves ved at rulle dejen ud og skære den i rombeformede stykker med et klejnejern eller en kagespore. I midten af hver rombe skæres et snit. Den ene ende trækkes igennem snittet, hvorved den karakteristiske facon opstår. Tilberedningen sker uden ovn. Klejner bages nemlig ikke, de koges i fedtstof i en gryde.

Klejner hører til de ældste danske julesmåkager og er kendte siden middelalderen. Dengang kogtes de i en gryde over åbent ildsted. Det var først omkring midten af 1800-tallet, at brændekomfuret med ovn begyndte at vinde udbredelse. Brændekomfuret gav mulighed for at bage kager, men klejner blev ikke fortrængt af de nye kager.

Præcis hvor klejnen stammer fra vides ikke, men navnet – der kommer fra det plattyske kleinet (dvs. klein, lille) – kan måske give et fingerpeg.

Galleri

Kilder

Eksterne henvisninger 

Julebag
Danske kager

pl:Faworki
Julehjerte

Det flettede julehjerte er en særlig dansk og norsk tradition.

Det flettede 2-strimlede julehjerte er et traditionelt dansk stykke julepynt. Det ældste bevarede hjerte af glanspapir stammer fra 1850'erne og er klippet af den danske digter og forfatter H.C. Andersen. Dette julehjerte har ingen hank og har ikke hængt på juletræet. Hjertet findes i H.C. Andersens Hus i Odense. Forgængeren for julehjertet var flettede kurve.

Oprindelse og udbredelse 
Den ældste vejledning i fletning af 2-strimlede julehjerter findes i Nordisk Husflidstidende 1871, og det ældste bevarede julehjerte på Nationalmuseet er fra 1873. Der gik op mod 40 år, før de blev almindelige. Tidligere fandtes flettede eller limede kurve og kræmmerhuse.

Børnehaver var omkring 1910 med til at udbrede julehjerterne: Fletning af udstanset glanspapir havde indgået i den tyske pædagog Fröbels banebrydende småbørns-pædagogik for at styrke børnenes kreative evner, tålmodighed, finmotorik og selvdisciplin. Glanspapiret kunne foldes og klippes, så det blev til julehjerter og kræmmerhuse.

Vejledning til at folde julehjerter 
Julehjerter, der flettes af to stykker foldet glanspapir (gerne rødt og hvidt). 

 Fold papiret og klip et U, så det er lukket modsat rundingen. Hjertet er traditionelt 8 x 12 cm. 
Mønsterfeltet er de (8 x 8 cm), der ligger under buen. 
 Klip fra en til fire gange op fra bunden i begge mønsterfelter, så der kommer strimler eller flige.
 Klip et U mage til i en anden farve 
 Flet de to vinkelret ind i hinanden. Flet først højre hjertehalvdels venstre flig ind i bundfligen af venstre halvdel. 
 Lad på skift en flig gå inden i og uden på fligen fra den anden hjertehalvdel.
 Skub fletningen et stykke opad og begynd på næste række. Nu uden på og inden i.

Derved opstår hjertet: et mønstret kvadrat med to buer. Hanke klippes i en af grundfarverne, limes af overkanten midt på indersiden, og nu kan hjertet hænges på juletræet.

Enkle hjerter har to til fem rektangulære flige i samme bredde. Mønstrene kan varieres ved at øge antallet af flige, lave dem skrå, buede, mønstrerede og meget andet.

Bøger om at klippe julehjerter 
Der findes en lang række bøger om at folde julehjerter med inspiration til mønstre og materialer.
 Jes Lottrup Knudsen: Julehjerter (1975)
 Francis Jordt: Flettede julehjerter (2002) - viser mange forskellige skabeloner

Se også 
 Jul

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Benno Blæsild: "Hjerternes fest" i Skalk, nr. 6, 2002.

Traditioner fra Danmark
Julepynt
Papir
Humus

Humus og ler er jordkolloider, som findes i mange jordbundstyper. Jordkolloider får jorden til at hænge sammen, og for humus gælder det selv ved et stort vandindhold. Det hæmmer derfor jorderosion. Kort kan det skrives, at humus + råjord + kalk + regnorm = muldjord, mens humus + råjord – kalk = morr.

En anden fordel ved jordkolloider er, at de holder positive næringsioner fast på jordkolloidernes overflade. Humus hæmmer derfor udvaskning af mineralske salte til åer, søer og dermed havet. Da kvælstof i form af nitrat ikke kan fastholdes på kolloiderne, vil det være frit bevægeligt i jorden. Det er forklaringen på, at netop kvælstof er så stort et problem.

Humus er dannet ved organisk nedbrydning af f.eks. blade, rødder, bark, grene og træ ved hjælp af bakterier og svampe. Regnorme fremmer den organiske nedbrydning og dermed humusmængden, og det sker også i kompostbunker. Humus' halveringstid er ca. 20 år, dvs. at halvdelen af humusen er nedbrudt til kuldioxid og plantenæring – mineralske salte, hvis der ikke tilføres ny humus kunstigt eller naturligt.
Humus er slutproduktet af dødt, organisk materiale.

Humus udseende på nanoskala er meget varieret og indeholder mange forskellige organiske stoffer.

Gamle ege- og lindeskove med en alder på mere end 200 år har en god muldjord. Man taler om, at visse plantearter, hvis løv er særligt indbydende for regnorme, virker "mulddannende".

Ordet 'humusrig' bruges mest som modsætning til den humusfri råjord og den dybereliggende undergrund.

Se også 
 Sten og jordtyper

Referencer 

Økologi
Brødrene Wright

Brødrene Orville Wright (født 19. august 1871, død 30. januar 1948) og Wilbur Wright (født 16. april 1867, død 30. maj 1912) var amerikanske flyvepionerer.

Sammen foretog de den 14. december 1903 historiens første motordrevne flyvning i en flyvemaskine tungere end luften. Flyvningen varede dog blot 4 sekunder.

Officielt gentog de kunststykket 17. december 1903, og denne gang med en varighed på 59 sekunder. De fløj næsten en halv kilometer.

Andre påstande om den første flyvning 
Der var tidligere en række øjenvidneforklaringer om, at tysk-amerikaneren Gustave Whitehead bosiddende i USA havde fløjet et motordrevent fly i 1901, før Wright-brødrenes flyvning i 1903. Øjenvidneskildringerne har dog været vanskelige at verificere. Der verserer i dag på internettet flere fora, hvori der agiteres for, at Whitehead var den første flyver.

Se også 
 Jacob Ellehammer
 Luftfart
 Luftfartøj

Noter

Eksterne henvisninger 
 
 THE FIVE FIRST FLIGHTS: The Slope and Winds of Big Kill Devil Hill – The First Flight Reconsidered 

Personer fra USA
Luftfart i USA
Frimurere fra USA
Luftfartspionerer
Søskende
Bernadette Soubirous

Bernadette (Marie-Bernarde) Soubirous (7. januar 1844 – 16. april 1879) var en  fransk mystiker og nonne. Hun sagde at hun modtog en snes åbenbaringer af Jomfru Maria i en grotte ved Lourdes.

Torsdag den 11. februar 1858 blev Bernadette, en lillesøster og en veninde sendt ud for at samle brænde til komfuret. Ved klippen Massabielle ("den store klippe") ved floden Gave så Bernadette en skikkelse i en grotte. Efter flere åbenbaringer spørger Bernadette kvinden, hvem hun er, og hun svarer: "Jeg er den ubesmittede undfangelse" ("Qué soy ér immaculada counceptiou!").

Efter den fransk-tyske krig i 1870 blev stedet Europas mest besøgte valfartssted. Og der begynder at indtræffe bemærkelsesværdige helbredelser ved kilden. En blind mand får synet igen, da han vasker ansigtet i vandet.

For at undslippe de nysgerrige søger Bernadette tilflugt i ordenen De Barmhjertige Søstres kloster Saint-Gildard i Nevers ved Loire i Midtfrankrig. Hendes helbred er svagt, og hun forlader aldrig klostret. Bernadette gravlægges på klosterets kirkegård.

Da man i september 1909 åbnede hendes grav i forberedelserne til hendes saligkåring, er hendes legeme uden spor af forrådnelse. Nu hviler Bernadette i en kiste i klosterkapellet i Nevers iført sin sorte ordensdragt. Efter hendes død accepterede kirken Bernadettes hændelser som åbenbaringer. 

Bernadette blev saligkåret den 14. juni 1925 og helgenkåret den 8. december 1933 af pave Pius 11. – på festdagen for Jomfru Marias ubesmittede undfangelse.

Hvert år valfarter mere end 1.000.000  fra hele verden til Lourdes.

Kilde/ekstern henvisning 

Helgener
Personer fra Lourdes
Afføring

Afføring (lat: faeces eller fæces, også kendt som fækalier, lort (folkeligt, vulgært), bæ og puha (barnesprog) er betegnelsen dels for menneskers og dyrs udskillelse af faste affaldsstoffer og dels for disse stoffer. Når man "har afføring", udskiller man "afføring"; i sundhedsfaglig sammenhæng sondres mellem de to, da udskillelsen benævnes defækation, mens produktet er fæces. Da situationen er almenmenneskelig, men alligevel tabubelagt, har den fremkaldt en lang række finere omskrivninger, som mere eller mindre knytter sig til barnesprog. På den anden side findes der en mindst lige så lang række udtryk på slang og i vulgærsprog, som dels kan misbruges om situationen, og dels kan bruges nedsættende om helt andre ting. Således misbruges ordene ofte til at tiltegne noget en negativ betydning. 

Det er værd at bemærke, at afføring i sig selv er én af de nævnte omskrivninger. På gammelt nordisk hed processen skita (= "udskille"), et ord som (i sin nutidige form, "skide") synes på vej til at blive god tone igen. Både børn og forældre går uden om barnesproget og kalder tingen ved dens oprindelige navn.

Problemer med at udskille afføring betegnes normalt forstoppelse. Tynde afføringer kaldes normalt tynd mave; varer dette ved, med adskillige afføringer over flere dage, kaldes tilstanden diarre.

Se også 
 Biologi, Biom
 Bristol stool chart
 Fordøjelsessystemet
 Fæcestransplantation
 Gylle
 Mikrobiom, Organisme, Tarmflora
 Skatologi

Eksterne henvisninger 

 5 Ways Your Poop Can Advise You on Health. Livescience

 
Biologisk affald
Fordøjelsessystemet
Titus Flavius Vespasianus

Titus Flavius Vespasianus (30. december 39 – 13. september 81), kendt som Titus, var romersk kejser fra 79 – 81 og ældste søn af Vespasian. 

Claudius (41 – 54) lod Titus opdrage sammen med sin egen søn Britannicus. Nero (54 – 68) sendte Vespasian til Afrika som statholder, og i år 66 fik han kommandoen over den romerske hær i Judæa, hvor den jødiske befolkning gjorde oprør. Sønnen Titus var officer i faderens hær. Da faderen i år 69 blev udråbt til kejser, overtog Titus kommandoen i Judæa og belejrede, indtog og ødelagde Jerusalem i år 70. Til minde om denne sejr rejste han Titus' triumfbuen på Forum Romanum. Titus var i faderens regeringsperiode konsul, og han havde også kommandoen over Prætorianergarden. Efter faderens død, lod Titus opføre "Vespasians Tempel" på Forum, ligesom han fuldførte byggeriet af Colosseum, som blev indviet i år 80. 

Under Titus' regeringstid havde Vesuv sit kendte store udbrud, som begravede Pompeji, Herculaneum med flere. Samtidig udbrød en stor brand i Rom, hvor Capitol og en stor del af Marsmarken blev hærget af ild i flere dage. Kejser Titus var først gift med Arrecina Tertulla og efter hendes død med Marcia Furnilla, med hvem han fik datteren Flavia Julia. I sin ungdom havde Titus i Judæa et kærlighedsforhold til jødiske Julia Berenice, søster til kong Herodes Agrippa II.

I sin korte regeringstid blev Titus yderst populær, hovedsagelig på grund af sin gavmildhed og venlighed; egentlige evner som statsleder fik han ikke meget tid til at vise.

Titus døde i år 81 og blev efterfulgt af sin broder Domitian, som længe havde forsøgt at sætte hæren op imod ham for selv at blive kejser.

Han er kunstnerisk behandlet i Mozarts opera "Titus".

Kejsere fra Romerriget
1910'erne

Århundreder: 19. århundrede – 20. århundrede – 21. århundrede

Årtier: 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne – 1910'erne – 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne

År: 1910 1911 1912 1913 1914 1915 1916 1917 1918 1919

Begivenheder 
 RMS Titanic forliser natten mellem den 14. og 15. april 1912
 Franz Ferdinand arvingen til.Østrig-Ungarn,
 Ubåden, Havmanden beskudt d. 19. oktober 1914, af en engelsk ubåd.
 Den østrig-ungarske ærkehertug Franz Ferdinand og hans gemalinde Sophie Chotek, hertuginde af Hohenberg myrdes i Sarajevo d. 28. juni 1914, hvilket var "startskuddet" til Den store krig.
 Første verdenskrig 1914-1918
Den spanske syge 1918-1920
 Den Russiske Revolution 1917

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1900'erne

Århundreder: 19. århundrede – 20. århundrede – 21. århundrede

Årtier: 1850'erne 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne – 1900'erne – 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne

År: 1900 1901 1902 1903 1904 1905 1906 1907 1908 1909

Begivenheder
 Den anden boerkrig i Sydafrika 1899-1902.
 Parlamentarismen indføres i Danmark 1901.

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1890'erne

Århundreder: 18. århundrede – 19. århundrede – 20. århundrede

Årtier: 1840'erne 1850'erne 1860'erne 1870'erne 1880'erne – 1890'erne – 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne

År: 1890 1891 1892 1893 1894 1895 1896 1897 1898 1899

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
Tim Rice

Sir Timothy Miles Bindon Rice (født 10. november 1944) er en engelsk Academy Award-, Golden Globe Award-, Tony Award- og Grammy Award-vindende lyriker, forfatter, radiovært og tv-quizshowdeltager.

Han er nok mest kendt for sit samarbejde med Andrew Lloyd Webber og Disney-koncernen.

Bibliografi 
Følgende liste er udvalgte bøger/tekster skrevet af Tim Rice
 1984
 Aida
 Aladdin
 Beauty and the Beast (Skønheden og Udyret) på Broadway og i en 2002 special edition
 Blondel
 Chess
 Cricket
 Evita
 Heathcliff
 Jesus Christ Superstar
 Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat
 King David
 The Likes of Us
 The Lion King (Løvernes Konge)
 Tycoon

Eksterne henvisninger 
 
 

Manuskriptforfattere fra Storbritannien
Dramatikere fra England
Oscar for bedste sang
Librettister fra England
Briter i 1900-tallet
Briter i 2000-tallet
TeX

TeX (officielt skrevet TEX, og udtalt "tekh") er et layoutsystem skrevet af Donald Knuth, populært i akademiske kredse, specielt indenfor matematik, fysik, økonomi, datalogi og medialogi.

TeX anses generelt for at være den bedste måde at opsætte komplekse matematiske formler på, men specielt på grund af LaTeX og andre lignende pakker, bruges TeX nu også til andre formål.

TeX kan bruges til at opsætte formler på Wikipedia: se TeX markup.

Om navnet 
TEX kommer fra den græske oprindelse til ordet teknik, τέχνη téchne "håndværk". 
Det skulle oprindeligt være stavet Tau Epsilon Chi.

Eksterne henvisninger 

 Journals accepting Manuscripts written using LaTeX 
 Welcome to the UK List of TeX Frequently Asked Questions on the Web 
 TeX on Mac OS X
 ACM: Computing Research Repository  Bladr ned til "What submission formats are acceptable?".
 Why submit the TeX source?
 Submitting TeX/LaTeX Files to CoRR
 Considerations for TeX Submissions
 Common mistakes in papers Citat: "...that cause automated source to postscript conversion to fail...".

Brugergrupper 
 Dansk TeX-brugergruppe
 Welcome to the TeX Users Group Home Page
 Nyhedsgruppen: comp.text.tex

Vejvisere 
 DMOZ open directory project: TeX 
 NASA: Hypertext Help with LaTeX: Other On-line LaTeX Information 
 Mac OS X TeX/LaTeX Web Site

Software 
 Unix: TeTeX
 Windows: MikTeX 
 Mac OS X, Mac OS: OzTeX
 Mac OS X, Mac OS: Excalibur freeware stavekontrol til TeX, html... 
 DOS: EmTeX 
 Windows & DOS: BibDB – A BibTeX Database Manager
 Mac OS X: BibDesk: A BibTeX bibliography manager
 OpenOffice.org: Bibliographic Software: LaTeX / BibTeX
 LaTable: a visual table editor for LaTeX
 Notes and Hints on using BibTeX Bibliographies
 Manipulating BibTeX Bibliographies

Konverter 
 TTH: the TEX to HTML translator 
 RTF – to – LaTeX, RTF – to – TeX 
 LaTeX2HTML

Arkiver 
 Dante ftp tex-archive

 
Markup language
Tekstbehandling
DTP-programmer til Linux
DTP-programmer til OS X
DTP-programmer til Windows
DOS-software
Kilde (flertydig)

Kilde eller kilden har flere betydninger og indgår i flere begreber:

 Kildenhed - at være kilden
 Kilde (oprindelse)
 Kilde (vand) – et sted, hvor vandet naturligt løber fra grundvandet til jordoverfladen
 Springkilde
 Strålingskilde
 Elektrisk kilde
 Nyhedskilde
 Kilde (historievidenskab)
 Kildekritik

 Kildekode – dansk for det engelske source code
 Kilden (Courbet) – et billede af den franske maler Courbet
 Kilden (frikirke) – en frikirke i Ørum

Geografiske lokaliteter og bygninger 
 Kilde (Aulum Sogn) – en bebyggelse i Aulum Sogn
 Kilden (Frederikshavn Kommune) – en bebyggelse i Flade Sogn
 Kilden (Næstved) er et vandløb, hvor om der er et særligt sagn

 Kilden (Brøndby) – et kulturhus i Brøndby
 Kilden (Horsens) – Arbejdernes Forsamlingshus i Horsens
 Kilden teater- og konserthus – et teater- og koncerthus i Kristiansand i Norge.

Se også
 Wikipedia:Kildeangivelser – wikipedia-side om hvordan vi håndterer kildeangivelser
 Wikipedia:Kilder – wikipedia-side om hvordan vi håndterer kildeforespørgsler
 Open source
Marie Tussaud

Marie Tussaud også kaldt Marie Grosholtz (som også staves Grossholtz eller Grossholz) (1761-1850) var en schweizisk voksmodellør.

Under den franske revolution lavede hun sammen med Philippe Curtius, som havde sit eget voksmuseum i Paris, dødsmasker af guillotinerede berømtheders hoveder. I 1800 rejste hun rundt i England med sine voksfigurer, og hun lavede en permanent udstilling i London i 1835, efterfølgende kendt som voksmuseet Madame Tussaud's.

Eksterne henvisninger 

Billedhuggere
Personer fra London
Personer fra Schweiz
Indre By (København)

Indre By er den inderste bydel og hjertet af København med 50.527 (pr. 1. januar 2013) indbyggere. Bydelens areal er 8,98 km2 og befolkningstætheden på 5.627 indbyggere pr. km2. Indre by ligger inden for søerne (Sortedams Sø, Peblinge Sø og Skt. Jørgens Sø) og havneløbet, men bydelen omfatter også Christianshavn, der indtil 1. januar 2007 udgjorde sin egen administrative bydel. Der eksisterer lokaludvalg for både Indre By og Christianshavn. Ca. ni procent af kommunens i alt  bor i Indre By.

Områder i Indre By 
I Indre By findes følgende nærområder:
 Frederiksstaden
 Gammelholm
 Metropolzonen
 Middelalderbyen
 Pisserenden
 Latinerkvarteret
 Ny-København
 Kastellet
 Nyboder
 Slotsholmen
Østervold
Kartoffelrækkerne

I Christianshavn findes følgende nærområder:
 Christiania
 Nyholm
 Refshaleøen

Referencer

Litteratur 
 Indre by, før og nu: https://www.kbharkiv.dk/udforsk/kobenhavn-for-og-nu/indre-by
Ydre Østerbro

Ydre Østerbro er en funktionel bydel i København, der grænser op til Indre Østerbro, Ydre Nørrebro og Bispebjerg samt Gentofte Kommune. Siden 1. januar 2007 har Ydre Østerbro været en del af den administrative bydel Østerbro. Bydelen har 35.888 indbyggere (2003). 

Ydre Østerbro består af en blanding af forskellige områder, med forskellige typer af beboelse, f.eks. Lyngbyvejskvarteret, Komponistkvarteret og Ryparken, grønne områder (f.eks. Mindelunden i Ryvangen og Kildevældsparken), gamle industriområder som Beauvaisgrunden, der i dag er et uplejet grønt område der bliver brugt rekreativt og Svanemøllehallen, der er en gammel remise og som i dag bliver brugt som sportshal og Svanemøllens Kaserne fra 1896, der stadigvæk bruges af Forsvaret.

Ydre Østerbro er afgrænset som følger:
Mod syd af Middelfartgade, Strandboulevarden og Jagtvej. Mod vest af Lersø Parkallé og S-togs-banelegemet mod Farum. Mod nord af Ellemosevej, Lundedalsvej, Tuborgvej, Havgårdsvej, Lundeskovsvej, Rygaards Allé, Rakelsvej, Kildegårdsvej, Ryvangs Allé og Tuborgvej. Mod øst af Strandvejen, Scherfigsvej, havnebassinet og Kalkbrænderivej.

Området omfatter desuden S-tog-stationerne Svanemøllen Station og Ryparken Station samt S-tog- og jernbanestationen Hellerup Station.

Referencer 

Ophørt i 2007
Indre Nørrebro

Indre Nørrebro er en bydel på Nørrebro i København med 31.190 indbyggere. Indre Nørrebro og Ydre Nørrebro udgør til sammen bydelen Nørrebro i Københavns Kommune. Indre Nørrebro var administrativ bydel i Københavns Kommune 2002-2007.

Kvarteret afgrænses geografisk af Peblingesø mod Indre By, Åboulevard mod Frederiksberg, Tagensvej og Nørre Allé mod Østerbro og Jagtvej mod Ydre Nørrebro. 

Indre Nørrebro gennenskæres på langs af Nørrebrogade. På den vestlige side af Nørrebrogade ligger kvarteret kaldet Den sorte firkant, Blågårds Plads og Assistens Kirkegård. Den østlige del rummer blandt andet Panum Instituttet, De Gamles By og kvarteret omkring Sankt Hans Torv, som efter at være blevet en populær bydel i 1990'erne somme tider kaldes "latinerkvarteret". Det traditionelle Latinerkvarter i København er dog et område i Indre By.

Kvarterer i Nørrebro
Ophørt i 2007
Ydre Nørrebro

Ydre Nørrebro er en bydel i København, der sammen med Indre Nørrebro udgør bydelen Nørrebro i Københavns Kommune med 41.718 (2003) indbyggere. Ydre Nørrebro var fra 2002-2007 en administrativ bydel i Københavns Kommune. Med en befolkningstæthed på 19.733 indbyggere pr. km² er Ydre Nørrebro det tættest befolkede område i København. En stor del af befolkningen er studerende og/eller folk af anden etnisk herkomst end dansk. 

Kvarteret afgrænses mod sydvest af Ågade mod Frederiksberg Kommune. Mod nordvest er Ydre Nørrebro afgrænset mod Bispebjerg og Nordvestkvarteret af Ringbanen og Nørrebro Station. Mod nordøst er bydelen afgrænset mod Ydre Østerbro af Lersø Park Allé, og endelig er Ydre Nørrebro mod sydøst afgrænset mod Indre Nørrebro af Jagtvej.

Ydre Nørrebro gennemskæres på langs af Nørrebrogade. Sydvest for Nørrebrogade ligger blandt andet Nørrebroparken og kvarteret omkring Jægersborggade og Husumgade, der er et af Nørrebros ældste beboelseskvarterer. Nordøst for Nørrebrogade ligger Mimersgadekvarteret og Haraldsgadekvarteret, der tilsammen udgør Det mytologiske kvarter.

Kvarterer i Nørrebro
Ophørt i 2007
Kongens Enghave

Kongens Enghave er en funktionel bydel i København med 15.555 (2003) indbyggere. Tidligere var det også en administrativ bydel, men fra 1. januar 2007 har Kongens Enghave været en del af den administrative bydel Vesterbro/Kongens Enghave. Bydelen har postnummer 2450 København SV. I Kongens Enghave ligger Carlsberg Station (tidligere Enghave Station), Sydhavn Station og Sjælør Station. Området er hjemstedet for mange af Københavns almene boliger samt store kontordomiciler og nybyggeri ved havneområderne.

Se også 
 Vestre Kirkegård (København)

Eksterne henvisninger 
 Københavns Statistik
Valby

Valby er en administrativ bydel i København med 52.809 (2016) indbyggere. Bydelen ligger få kilometer vest for det centrale København og grænser op til Vesterbro/Kongens Enghave, Frederiksberg, Hvidovre, Rødovre og Vanløse. Valby udgør den sydvestligste bydel i Københavns Kommune og rummer ca. ni procent af kommunens .

Den var tidligere en del af Hvidovre Kommune, men indlemmedes i 1901 i Københavns Kommune.

Valby kendes blandt andet for Valby Bakke, hvorpå Zootårnet står, men også en stor del af Carlsberg og Nordisk Films studier er placeret i bydelen. Filmproduktioner som Olsen-banden, Matador og Midt om natten har deres udspring i Valby og fra den afdøde instruktør Erik Balling.

Da Københavns Kommune eksperimenterede med bydelsråd, var Valby den eneste bydel der ved en folkeafstemning ønskede at udbrede bydelsrådene til fremtidigt at dække hele kommunen. På trods af, at en lukning af de fire eksisterende bydelsråd ikke var et valgtema, besluttede Københavns Kommune efterfølgende at afslutte forsøget med nærdemokrati i kommunen.

Bebyggelsen i Valby er fordelt nogenlunde ligeligt mellem etagebyggeri og villakvarterer. Nogle af boligområderne er Akacieparken, Brombærparken, Solbærparken – og Spinderiet, som både rummer boliger, butikker og kontorer.

Referencer

Se også 

 Valby Idrætspark
 Valby Hallen
 Valbyparken
 Rosenhaven i Valbyparken
 Vigerslevparken
 Sankt Annæ Gymnasium
 Københavns åbne Gymnasium
 Toftegårds Plads

Eksterne henvisninger
Brønshøj-Husum

Brønshøj-Husum er en administrativ bydel i København med 44.376 (2016) indbyggere . Den dækker et areal på 8,73 km2. og befolkningstætheden er på 4.638 indbyggere pr. km2. Brønshøj-Husum udgør den nordvestligste bydel i Københavns Kommune og rummer ca. syv-otte procent af kommunens .

I november 2008 oprettedes Brønshøj-Husum Lokaludvalg, som har til formål at skabe dialog, netværk og debat i bydelen. Lokaludvalget har kontor og afholder sine møder i Kulturhuset Pilegården tæt ved Brønshøj Torv.

Områder i Brønshøj-Husum 
Brønshøj og Husum er i dag vokset helt sammen og udgør i flere sammenhænge en enhed, men kan alligevel deles i følgende overordnede områder:
 Brønshøj
 Husum
 Tingbjerg

Kilder
Bispebjerg

Bispebjerg er en administrativ bydel i København med 54.583 (2016) indbyggere. Bydelen dækker et areal på 6,83 km2 med en befolkningstæthed er på 7.227 indbyggere pr. km2. Bispebjerg udgør den nordligste bydel i Københavns Kommune og rummer ca. ni procent af kommunens .
 
Her ligger blandt andet Grundtvigs Kirke tæt ved Bispebjerg kirkegård. Endvidere ligger her Bispebjerg Hospital og Bispebjerg Station.

Nordvestkvarteret er en hyppigt benyttet, men uofficiel, betegnelse for primært Bispebjerg bydel men også enkelte dele af Vanløse og Nørrebro.

Områder i Bispebjerg 
I Bispebjerg bydel findes følgende områder:
 Bispebjerg-kvarteret (hvor Grundtvigskirken ligger).
 Bellahøj
 Emdrup
 Utterslev

Se også 
 Bispebjerg Bakke.
 Bispebjerg Kickboxing.
 Keops Kollegierne Bispebjerg.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Bispebjerg Bydelsatlas. Bevaringsværdier i bydel og bygninger 1991; Planstyrelsen 1992; 
 Bispebjerg lokalråd
Louis Tussaud's Wax Museum

Louis Tussaud's Wax Museum var et museum med voksfigurer i København ved siden af Tivoli.

Museet blev oprettet i det tidligere kunstindustrimuseum i 1974 som en del af en mindre britisk kæde grundlagt af den bedre kendte Madame Tussaud's oldesøn – Louis Tussaud. Kædens første filial lå i Blackpool, England. I august 2007 lukkede kædens nye ejere – Ripley Entertainment – den københavnske filial.

Ekstern henvisning 
 Louis Tussaud's Wax Museum

Museer i København
Museer etableret i 1974
Ophørt i 2007
Vesterbro
Sundbyøster

Sundbyøster er en bydel i København og fra 2002-2007 en administrativ bydel på Amager-siden.
Bydelene Sundbyøster og Amagerbro blev administrativt i 2007 sammenlagt under navnet Amager Øst.

Sundbyøster Plads, der er placeret ved Amagerbrogade, er knudepunktet for legepladsen 'Hjørnet', Sundbyøster Hallen samt Sundbyøster skole. Pladsen samler mange events og sæsonpræget aktiviteter.

Referencer 

Kvarterer i Amager Øst
Ophørt i 2007
Vestamager (bydel 2002-2007)

Vestamager var tidligere en bydel i København på 14 km² med 7.550 indbyggere (2003). Bydelen indgik fra 2007 i den nyere bydel Amager Vest. Bydelen omfattede bykvarterene Islands Brygge og Ørestad samt naturområderne Amager Fælled på godt 200 ha og den 350 ha nordlige del af Kalvebod Fælled. Næsten 3/4 af bydelen var rekreative områder.

Islands Brygge lå i det nordvestlige hjørne af bydelen, syd for Langebro og ud til havnen. Området voksede efter årtusindskiftet mod syd med de nye bykvarterer Havnestad og Islands Brygge Syd. Ørestad ligger på den østlige side af Amager Fælled og strækker sig mod syd til Kalvebod Fælled.
Vestamager udmærkede sig ved at være den arealmæssigt største københavnske bydel og samtidig have det laveste indbyggertal. Til gengæld var det den bydel, der tegnede til at få den største befolkningstilvækst da det i perioden 2000-2020 er planen at opføre 12.000-13.000 boliger i området.

Amager Vest
Ophørt i 2007
1880'erne

Århundreder: 18. århundrede – 19. århundrede – 20. århundrede

Årtier: 1830'erne 1840'erne 1850'erne 1860'erne 1870'erne – 1880'erne – 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne

År: 1880 1881 1882 1883 1884 1885 1886 1887 1888 1889

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1870'erne

Århundreder: 18. århundrede – 19. århundrede – 20. århundrede

Årtier: 1820'erne 1830'erne 1840'erne 1850'erne 1860'erne – 1870'erne – 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne

År: 1870 1871 1872 1873 1874 1875 1876 1877 1878 1879

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1860'erne

Århundreder: 18. århundrede – 19. århundrede – 20. århundrede

Årtier: 1810'erne 1820'erne 1830'erne 1840'erne 1850'erne – 1860'erne – 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne

År: 1860 1861 1862 1863 1864 1865 1866 1867 1868 1869

Begivenheder 
 New Zealand gribes af guldfeber.
 Den amerikanske borgerkrig udspilles mellem nordstaterne og sydstaterne.
 2. Slesvigske Krig udspilles mellem Preussen-Østrig og Danmark.
 Landevejsbyggeriet i Danmark indstilles gradvist – med fremkomsten af jernbane skønnes landeveje umoderne og ikke så påkrævede. Vejbyggeri genoptages ca 50 år efter ved fremkomsten af biler. Enkelte veje bliver dog lagt i mellemtiden, som for eksempel landevejen mellem Nyborg og Svendborg.
 Indfaldsveje til byer og fra stationer til opland udbygges.
 I dette årti blev panserskibe enerådende på de store have.

Personer 
Abraham Lincoln

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1850'erne

Århundreder: 18. århundrede – 19. århundrede – 20. århundrede

Årtier: 1800'erne 1810'erne 1820'erne 1830'erne 1840'erne – 1850'erne – 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne

År: 1850 1851 1852 1853 1854 1855 1856 1857 1858 1859

Begivenheder
 En del virksomheder grundlægges i dette årti.
 Fri næring – købstadsprivilegier bortfalder med næringsloven.
 Byportene til København rives ned og voldene besluttes fjernet
 Toldsteder nedlægges, Øresundstolden bl.a. samt flere bom-steder ved veje fjernes.

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
Aurvandil

Aurvandil (eller Ørvandel) den Tapre er i Nordisk mytologi en jætte, som er gift med vølven Groa. Aurvandil mistede sin tå under flugten fra Jotunheim. Thor kastede tåen op på himlen, hvor den blev til en stjerne.

Jætter
Brynhild (nordisk mytologi)

Brynhild er i nordisk mytologi en valkyrie, datter af kong Budle og gift med Gunnar. Hun angives tillige at være mor til Kraka.

Valkyrier

nn:Brynhild
Valhalla

Valhalla kan henvise til flere artikler:

 Valhal – i nordisk mytologi Odins bolig i Asgård
 Valhalla (tegneserie) – serietitlen på en række danske tegneseriealbum
 Valhalla (tegnefilm) – titlen på en dansk tegnefilm fra 1986
 Valhalla (film) – titlen på en dansk film fra 2019
 Valhalla - en tidligere forlystelse i Tivoli, København
 Walhalla – navnet på et tempel i nærheden af Regensburg
Udgårdsloke

Udgårdsloke er i nordisk mytologi konge over jætterne. Han er blandt andet omtalt i myten om Thors besøg hos Udgårdsloke. Udgårdsloke udfordrer Thor og hans følge til kappestrid og jætterne vinder hver eneste dyst. Udgårdsloke afslører bagefter, at der er snyd med i spillet.

Myten viser, at Udgårdsloke kender til runetrolddom som Odin. Et andet fællestræk er, at Udgårdsloke kan forvandle sig. I myten optræder han som kæmpen Skrymer da Thor og hans følge møder ham efter at have overnattet i et hus, der viser sig at være Skrymers handske. Det er i øvrigt også på denne tur at Thor får sine tjenere Tjalfe og Røskva.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Jætter
José María Aznar

José Maria Aznar (født 25. februar 1953 i Madrid) var Spaniens ministerpræsident fra 1996 frem til han den 17. april 2004 blev afløst af José Luis Rodríguez Zapatero.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Spaniens premierministre
Personer fra Madrid
Politikere fra Spanien
Spaniere i 1900-tallet
Spaniere i 2000-tallet
Trym

Trym den larmende er i nordisk mytologi en jætte der var ugift og boede med sin søster. 

I fortællingen om Thors brudefærd stjal Trym Mjølner og ville giftes med Freja som betingelse for at levere Mjølner tilbage. Thor klædte sig ud som Freja og tog til bryllup hos Trym og fik Mjølner tilbage, hvorefter han dræbte Trym. 

Jætter