alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Ankara

Ankara (tidligere Angora) er Tyrkiets hovedstad og næststørste by. Byen har  indbyggere, og metroområdet har næsten 5.639.076 (2019) indbyggere.

Da den tyrkiske republik blev grundlagt i 1923, valgtes byen som ny hovedstad. I årene op til var den base for den senere præsident og landsfader, Mustafa Kemal Atatürk. Ankara ligger i den Centralanatoliske region.

Ankara er en by med mange offentlig ansatte. Byen huser de store statsinstitutioner og ambassader. Både det gamle parlament og det nye parlament er placeret i Ankara. Ligeledes er det gamle præsidentpalads og det nye præsidentpalads som er bygget af Recep Tayyip Erdogan placeret i Ankara.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Tyrkiet
Spejlskåret

Spejlskåret er en saveteknik, som anvendes på savværker.

Spejlskåret vil sige at træet er savet, så årerne vender vinkelret på overfladen.

Metoden er dyrere at anvende end andre saveteknikker, da træet skal vendes under savningen.

Maskinarbejde
Kortspil

Kortspil er spil, som primært anvender spillekort som rekvisit. Der er mange forskellige typer spil, hvoraf nogle dyrkes som rent tidsfordriv, mens andre som bridge og skat også dyrkes som tankesportsgrene med nationale og internationale mesterskaber. Kortspil kan spilles om point eller en aftalt præmie til vinderen af spillet. Visse kortspil drejer sig direkte om at spille om penge, enten mellem spillerne indbyrdes eller mod en "bank".

Af reglerne for det enkelte kortspil fremgår, hvor mange spillere, som kan deltage i et spil. Hyppigst er der tale om 1-4 spillere. Spil med kun 1 spiller er altid af kabaletypen. I nogle kortspil uddeles alle kort til deltagerne ved spillets begyndelse, eventuelt med en indledende kortbytning mellem dem. I andre spil uddeles kun en del af kortene, hvorved der enten bliver mulighed for at bytte med de ikke uddelte kort (eventuelt mod betaling), eller de ikke uddelte kort kan indgå i spillet på forskellige måder.

I de fleste tilfælde involverer spillet kun et sæt kort, men i visse kortspil og kabaler benyttes flere sæt.

Typer af kortspil 

Kortspil kan rubriceres efter forskellige kriterier. Inden for spilforskning (ludologi) og spilhistorie inddeler man som regel kortspillene efter formålet med spillet. Den følgende inddeling er lavet af den britiske kortspilshistoriker David Parlett.
Der er dog enkelte originale kortspil, der falder uden for de følgende hovedgrupper:

Stikspil 
Dette er spil, som drejer sig om at tage stik. Stikspil er langt den største hovedgruppe og falder i to undergrupper.

A. Simple stikspil, der kun drejer sig om at tage stik (men ikke ellers nødvendigvis er simple).

Eksempler:
 whist
 beyond
 bridge
 l'hombre
 brus
 mousel
 spades
 euchre
rakker

B. Pointbaserede stikspil, der drejer sig om at tage (eller undgå at tage) bestemte pointkort.

Eksempler:
 skat
 hjerterfri
 bezique
 davoserjazz

Korttagningsspil 
Disse spil drejer sig om at samle eller erobre kort med andre metoder end stiktagning.

Eksempel:

 kasino
 fisk
krig

Additionsspil 
I disse spil drejer det sig om at ramme eller undgå at ramme et bestemt antal point.

Eksempel:
 cribbage
 Enogtredive

Kastespil 
Spil, der drejer sig om at slippe af med sine kort så hurtigt som muligt.
 
Eksempler:
 Olsen
 Crazy eights
 Frem med elleveren

Samlespil 
Spil, der drejer sig om at samle kombinationer af matchende kort.

Eksempler:
 rommy
 canasta
 500 (pinochle rommy)

Ordensspil 
Er kabaler, som drejer sig om at bringe kortene i en bestemt orden. De fleste er enmandsspil men der findes også varianter, hvor flere spiller mod hinanden.

Eksempel:
 jokerkabale

Bankspil 
Dette er hasardspil, hvor spillerne vædder mod en bank om, hvem der har de bedste kort eller kombinationer af kort.

Eksempler:
 halvtolv
 blackjack
 bacarat

Væddespil 
Spil, hvor spillerne vædder om, hvem der har den bedste hånd eller har størst sandsynlighed for at få det efter uddeling eller køb af flere kort.

Eksempler:
 poker
 brag
 mus

Kortspil med særlige kort 

Æsel
 Sorteper
 Uno
 Snap
 Bilkort
 Diktatorkort
 Samlekortspil
 Gnav

Se også 
 Kortspilsudtryk
 Gambling
 Tarot
 Drukspil
 Guldbrikken

Ekstern henvisning
Canasta

Canasta er et kortspil i rommy-familien. Spillet blev opfundet 1939 i Montevideo i Uruguay af advokat Segundo Santos og arkitekten Alberto Serrato. Der findes mange varianter af spillet, og det kan spilles af 2, 3 eller 4 personer. Standardvarianten er for fire deltagere som spiller parvis mod hinanden. Der anvendes to sæt kort, inklusiv 4 jokere. Spillet går ud på at samle kortkombinationer, især canastaer som er syv kort af samme værdi. Canasta betyder "kurv" på spansk.

Den enkelte omgang i spillet kan ikke afsluttes før der er bygget en canasta.

De enkelte kort har en værdi, som bruges når spillet er afsluttet og pointene skal tælles op. Typisk skal der mere end et spil til for at finde en vinder, da spillet normalt kræver 5.000 point for at blive afsluttet.

Point 

Samba er en canastavariant med tre spil kort.

Kortspil
Alle

Alle kan henvise til flere artikler:

 Alle (Vorgod Sogn)
 Alle (slægt) – en alkefugle slægt, der kun indeholder arten søkonge
 Allé – en vej med træer på siderne
Gane

En gane (Latin: palatum) er skillevæggen mellem mundhule og næsehule, og ganen danner således loftet i mundhulen. Ganen består af to lag, et hårdt lag dannet af et fremspring på overkæbeknoglen, samt et blødt lag bestående af muskelfibre i en mukøs membran.

Struktur 
Ganen består af to områder, en hård gane og en blød gane.

Hårde gane 
Den hårde gane består af knoglefremspringet lamina horizontalis, fra overkæbebenet. Disse udspringer i begge lateralsidder af corpus maxillae og mødes i midten i sutura palatina mediana, hvor de vokser sammen. Knoglepladen er dækket af en slimhinde, men danner ellers alene den hårde gane.

Slimhinden der dækker den hårde gane er grårød og meget stramt bundet til knoglevævet og dækker for talrige kirtler (glandulae palatinae), nerver og kar.

Bløde gane 
Den bløde gane er fæstnet til bagsiden af den hårde gane via et kraftigt senenet, aponeurosis palatina. Den bløde gane er en slimhinde som opretholdes af denne aponeurose, samt talrige gane og svælgmuskler som binder til denne aponeurose. Slimhinden er her mere rødlig, da den er tyndere og blodets farve derfor mere synlig. Den er desuden betydeligt løsere sammenlignet med den hårde gane.

Bagsiden af den bløde gane, hvor overgangen til svælget forekommer, hænger frit ned i mundhulen i form af drøbelen, en lille bold af slimhinde. Siderne af den bløde gane overgår uden klar afgrænsing til svælgvæv.

Musklerne omkring den bløde gane er med til at forme denne og to særligt prominerende strukturer er arcus palatoglossus (den forreste ganebue), dannet af musculus palatoglossus; samt arcus palatopharyngeus (den bagerste ganebue), dannet af musculus palatopharyngeus. De to arci er bueformede promineringer dannet af disse to muskler der presser ind mod mundhulen under deres forløb.

Ganemuskler 
Særlig den bløde gane er formet af de mange ganemuskler der løber rundt om og i forbindelse med ganen.

Referrencer

Se også 
 Læbe-ganespalte
 Palatal

Mundens anatomi
Traner

Traner er en fuglefamilie i tranefugle-ordenen, som kan kendes ved dens nøgne isse og lange svingfjer.

Tranen er det mest kendte medlem af familien.
Pol

Pol kan være:

 pol (magnetisk) – en magnets endepunkt.
 pol (elektrisk) – et elektrisk punkt (f.eks. plus-pol).
 pol (geografisk) – to geografiske punkter, Nordpolen og Sydpolen.
 pol (matematisk)
Denim

Denim er et slidstærkt, blåt bomuldsstof, der anvendes til arbejdsbukser og cowboybukser. Ordet er afledt fra den franske betegnelse serge de Nîmes – dvs. kipervævet stof fra Nîmes. Levi Strauss begyndte at producere bukser og overalls af sejldug som arbejdstøj til guldminearbejderne i Californien. Levi Strauss og Jacob Youphes (senere Davis) brugte sidenhen denim.

Vævede tekstiler
Tvebo

En planteart er tvebo (også kaldet særbo), når de enkelte planter kun bærer enkønnede blomster med det samme køn (enten hanblomster eller hunblomster). En tvebo plante kaldes også for dioik eller dioecisk afledt af den latinske betegnelse dioica. De fleste planter har tvekønnede blomster, men nogle er særkønnede, dvs. at de har blomster med forskelligt køn fordelt på forskellige individer. Der findes altså både rent hanlige og rent hunlige planter.

Eksempler på tvebo planter 
 Almindelig Ask
 Almindelig Ene 
 Almindelig Kristtorn
 Almindelig Taks
 Fjeld-Ribs
 Hamp
 Havtorn
 Humle
 Kiwi
 Mose-Pors
 Revling
 Selje-Pil
 Tempeltræ
 Tupelotræ

Se også 
 Enbo
 Flerbo

Botanik
Emil Bønnelycke

Emil Bønnelycke (døbt Emil Christian Theodor Bønnelycke) (21. marts 1893 i Århus – 27. november 1953 i Halmstad, Sverige, begravet på Vestre Kirkegård) var en dansk digter. Efter at have arbejdet som kontorist, stilladsarbejder og murerarbejdsmand ernærede han sig fra 1919 udelukkende som forfatter. Han debuterede i 1917 med digtsamlingen Ild og Ungdom.

Bønnelycke er især kendt for digtet "Aarhundredet" fra 1918. Dette er måske hans mest kendte, futuristiske digt ud af mange. Men også kendt for at have affyret en revolver med løse skud i forbindelse med oplæsningen af et hyldestdigt til Rosa Luxemburg i Politikens Hus den 4. februar 1919..

Gift i Frederiksberg Kirke 4. maj 1920 med Eddy Julie Margrethe Eskildsen (f. 15. aug. 1903), sammen fik de 3 børn:

 Eskild Olaf Kristian Bønnelycke, f. 16 nov. 1922, København, d. 27 aug. 1967, Santa Clara County, California, USA
 Jarl Erik Bønnelycke,   f. 31 jul. 1924, Gilleleje
 Byrg Emil Bønnelycke,   f. 19 jun. 1927, Frederiksberg

Var fra 1943 og frem til sin død bosat i Sverige.

Værker 
 1917 Ild og ungdom
 1918 Asfaltens Sange (inkl. Aarhundredet)
Asfaltens Sange er skrevet som en hyldest til den moderne verdens storby. Storbyen er for Bønnelycke et sted med fart og tempo, muligheder og kaos. Men samtidig også et sted for rationalitet, underforstået videnskab, industri, planlagte togtider osv. Disse begreber udgør tilsammen det som Bønnelycke i prosadigtet Aarhundredet kalder ”Epokernes store Selvmodsigelsestid".
 1918 Taarer
 1918 Festerne
 1919 Spartanerne
 1919 Buer og Staal
 1920 Gadens Legende
 1921 Guldæblerne
 1925 Ny Ungdom
 1925 Hymnerne
 1927 Københavnske Poesier
 1933 Lokomotivet
 1938 Margrethe Menkel
 1939 Lovsang til Døden

Hæder 
 Carl Møller Legat, 1922
 Emma Bærentzens Legat, 1925
 Drachmannlegatet, 1936

Reference

Eksterne henvisninger 
 
 
 

Digtere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
1014

Konge i Danmark: Svend Tveskæg 986/87-1014 og Harald 2. 1014-1018

Se også 1014 (tal)

Begivenheder 
 Harald 2. bliver konge i Danmark

Født

Dødsfald 
 3. februar – Svend 1. Tveskæg, dansk og engelsk konge

Eksterne henvisninger 

14
1000

Konge i Danmark: Svend Tveskæg 986/87-1014

Se også 1000 (tal)

Begivenheder 
Bemærk at begivenheder dette år, pga. usikkerhed omkring tidsangivelser i middelalderen, måske fandt sted i år 999 frem for dette år.
 9. september - Slaget ved Svold som Svend 1. Tveskæg vinder og får kontrol over Norge. Det er usikkert hvor slaget fandt sted, sandsynligvis enten i Øresund eller ved Rügen
9. oktober - Vikinger under ledelse af Leif den Lykkelige overvintrer på Newfoundland, som de kalder for Vinland
 Altinget vedtager at landet (altså Island) skal være kristent, – dog med religionsfrihed for folk, der stadig tror på de gamle, nordiske guder.

I England er Ethelred stadig konge.

Dødsfald 
 Olav Tryggvason konge af Norge, dræbt i slaget ved Svold.

Referencer

Eksterne henvisninger 

00
Antares

Antares (α Scorpii / Alpha Scorpii) er hovedstjernen i stjernebilledet Skorpionen. Den er en rød superkæmpe og den 16. mest lysstærke stjerne på nattehimmelen. Sammen med Aldebaran, Spica og Regulus er Antares en af de fire mest lysstærke stjerner nær Ekliptika. 

Antares' diameter er 700 gange større end Solens diameter. Såfremt Antares blev placeret, hvor Solen befinder sig, ville Antares nå forbi Mars' bane. Antares er 600 lysår eller 180 parsec fra vort solsystem.

Antares er en dobbeltstjerne; Antares B er mindre i omkreds, og meget mindre lysstærk end Antares A, hvilket gør Antares B meget vanskeligere at få øje på end hovedstjernen.

Den røde farve har gjort den til genstand for interesse i mange gamle kulturer, både Egypten, Persien og Indien.

Det lykkedes i 2017 at optage det til dato (26.aug.2017) mest detaljerede billede af en stjerne. Billedet blev optaget med ESAs Very Large Telescope Interferometer under ledelse af den japanske astronom Keiichi Ohnak. Teamet har også lykkedes med at beskrive gasbevægelser i Antares overflade.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Individuelle stjerner i Mælkevejen
Salomons Kapel

Salomons Kapel er ruinen af et middelalderligt kapel beliggende på Hammerknudens nordvestlige kyst på Bornholm.

Ifølge oplysningsskiltet er den fra 1300-tallet. Lige nordvest for kapellet er der en kilde som i middelalderen blev betragtet som værende hellig. Pilgrimme søgte hertil for at drikke det helbredende vand og for gennem bønner og gaver at opnå helbredelse. Denne praksis holdt dog op omkring Reformationen og kapellets vigtighed sluttede sammen med ophøret af sildeeventyret.

Eksterne henvisninger 

 http://www.bornholmerguiden.dk/kirchen/salomons_kapel_bornholm/

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Bornholms Regionskommune
Kirke- og klosterruiner i Danmark
Bornholms historie
Ernst

Ernst er et drengenavn, der stammer fra tysk og videre fra oldhøjtysk "Ernust", der betyder "alvor". Varianterne Ernest og Ernesto anvendes også i beskedent omfang på dansk. Lidt over 3.200 danskere bærer et af navnene ifølge Danmarks Statistik, men det er kun omkring én dreng om året, der får navnet i disse år, så populariteten er stærkt faldende. Navnet kan også anvendes som efternavn.

Varianter af navnet på forskellige sprog:
Engelsk, fransk: Ernest
Spansk, italiensk: Ernesto
Tjekkisk: Arnošt
Ungarsk: Ernö 

Navnet findes også i femininumudgaven Ernestine.

Kendte personer med navnet

Fornavn 
Ernst Henrich Berling, tysk/dansk avisgrundlægger.
Ernest Borgnine, amerikansk skuespiller.
Ernst Gräfenberg, tysk gynækolog.
Ernesto "Che" Guevara, argentinskfødt revolutionær og læge.
Ernst Haefliger, schweizisk tenor.
Ernest Hemingway, amerikansk forfatter og modtager af Nobelprisen i litteratur.
Ernst Jünger, tysk forfatter.
Ernst-Hugo Järegård, svensk skuespiller.
Ernst Lubitsch, tysk-amerikansk filminstruktør.
Ernst Mayr, tysk-amerikansk biolog.
Ernst Netuka, østrigsk-dansk fodboldtræner.
Christian Ernst Richardt, dansk digter.
Ernő Rubik, ungarsk billedhugger, arkitekt og designer.
Ernest Rutherford, newzealandsk-britisk fysiker.
 Ernst Carl Schmiegelow, dansk ørelæge.
Christoph Ernst Friedrich Weyse, tysk-dansk komponist og organist.
Ernst Udet, tysk flykonstruktør og jagerpilot under 1. verdenskrig og 2. verdenskrig.

Efternavn 
Charlotte Ernst, dansk skuespiller.
Fabian Ernst, tysk fodboldspiller.
Johan Conrad Ernst, dansk arkitekt.
Max Ernst, tysk billedkunstner.
Ole Ernst, dansk skuespiller.

Navnet anvendt i fiktion 
Ernest er navnet på en fiktiv person i komedien Bunbury af Oscar Wilde. På engelsk er stykkets titel The Importance of Being Earnest, der netop spiller på ligheden (i udtale) mellem navnet og "earnest", der betyder "alvorlig".
Ernst Stavro Blofeld er en figur i flere James Bond-romaner.
Ernst Eskildsen er en (vulgær) figur fra Politikens satiriske spalte At tænke sig.
Ernesto er titlen på en bog af Kåre Bluitgen.
Ernst er hovedpersonen i en dansk tegnefilmserie af samme navn.
Ernst Nyborg er en kunstmaler i 8. afsnit af tv-serien Matador. Han spilles af Morten Grunwald.

Eksterne henvisninger 

Drengenavne
Lomé

Lomé er hovedstad i Togo. I 2012 estimeredes det at der var 1,8 millioner indbyggere i hele hovedstadsregionen, (samt de 837.437 i det centrale Lomé).

Har givet navn til Lomé-aftalen indgået i 1975 mellem EF og en række afrikanske, caribiske og stillehavsstater.

I 1999 blev der underskrevet en fredsaftale for borgerkrigen i Sierra Leone i byen. Fredsaftalen blev dog ikke holdt og borgerkrigen fortsatte i to år mere.

Referencer 

Byer i Togo
Hastings

Hastings er en by og et badested ved den engelske kanal sydøst for London i grevskabet East Sussex i England.

Her besejrede den 14. oktober 1066 normanneren Vilhelm Erobreren den engelske kong Harald Godwinson (Harald II) i Slaget ved Hastings. Et slag, som markerer den engelske nations fødsel.

Henvisninger 

Byer i England
East Sussex
Søheste

Søheste (Hippocampaas) er en slægt inden for dyreriget, der er de bedst kendte fisk af nålefiskfamilien. De hører under strålefinnede fisk. Ved søhestene er det, i modsætning til andre fisk, hannen der bærer æggene.

I Kina bruges søheste som et afrodisiakum, hvilket med tiden har medført overfiskeri og truer nu dens eksistens. Det vurderes, at 90 % af salget går til købere i Asien, hvor man tørrer og knuser dem til pulver. Søheste har været på jorden i over 13 millioner år. Det er de ældste fossiler der er fundet af dem.

Kilder 

Nålefiskfamilien
Akvariedyr
Entomologi

Entomologi er den gren af zoologien, der beskæftiger sig med insekterne. En person der beskæftiger sig med entomologi kaldes en entomolog.

Se også 
 Maria Sibylla Merian

Eksterne henvisninger
Hangar

En hangar er en større bygning til opbevaring og reparation af luftfartøjer. Ordet hangar stammer fra fransk og betyder skur.

Se også 
 lagerhal
 bygning
 Hal (bygning)
 transport

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

Bygninger, konstruktioner og anlæg
Lufthavnes indretning
Franske ord og vendinger
Pulpitur

Et pulpitur i en kirke er et ophøjet galleri, enten lukket og med stolestader, eller med plads til sangere og orgel (orgelpulpitur).

Se også 
 loge
 Empore

Ekstern henvisning 

Kirkearkitektur
Bygningsdele
Teenagerlove

Teenagerlove er en musical af Ernst Bruun Olsen og Finn Savery fra 1962 med popsangeren Billy Jack som hovedperson.

Henning Moritzen og Bodil Kjer bar hovedrollerne ved uropførelsen på Det kgl. Teater. De øvrige medvirkende var Lise Ringheim, Holger Juul Hansen, Pouel Kern, Gerda Schmidt, Alice Martens, Yvonne Ingdal, Lisbeth Albeck, Hanne Tvestmann og Helle Rasmussen.

Musikerne var Finn Savery, piano, vibrafon og hammondorgel, Harald Michelsen/Sv. Aa. Blankholm, saxofon og fløjte, Erik Moseholm/Finn E. Hansen, kontrabas, Fritz von Bülow, guitar og Alex Riel, trommer.

Musicalen blev udgivet 1962 i uddrag ved Ernst Bruun Olsen på 30 cm LP, PHILIPS PP 8002.
Hele forestillingen blev optaget af Knud Hegermann-Lindencrone 28. maj 1963 og udgivet på to CD'er af NAXOS i 1999.

Musicals fra Danmark
Honning Måne

Honning Måne er en dansk film fra 1978, skrevet og instrueret af Bille August. Filmen modtog tre Bodil-statuetter, bl.a. for bedste film.

Skuespilleren Kirsten Olesen fik sin debut med filmen og vandt Bodilprisen for bedste kvindelige hovedrolle.

Medvirkende 

 Kirsten Olesen – Kirsten
 Claus Strandberg – Jens
 Poul Bundgaard
 Grethe Holmer
 Jens Okking
 Peter Schrøder
 Ulla Asbjørn Andersen
 Jørgen Kiil

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1978
Dramafilm fra Danmark
Film instrueret af Bille August
Bodilprisen for bedste danske film
Olden

Olden betegner agern og bog, som er egens og bøgens frugter, der inden for botanikken betegnes som nødder. Olden spiller en betydelig rolle som føde for vilde dyr og fugle og havde tidligere meget stor betydning som husdyrfoder, især for svin. Tidligere regnede man flere andre frugter med under olden, eksempevis hasselnødder, spisekastanjer og hestekastanjer.

Skovenes træer bærer ikke lige mange frugter hvert år. Med mellemrum af 3-6 år bærer træerne særlig meget olden (egen og bøgen ikke nødvendigvis samme år). Man taler da om oldenår.

Oldens betydning for vilde dyr og fugle 

I Danmark er olden føde for fugle som skovskader, fasaner, spætmejser, musvitter, ringduer, finker og for vildt som hjorte og vildsvin samt gnavere som skovmus, rødmus, halsbåndsmus og egern. Især skovskaden bidrager til plantningen af egetræer, når den samler depoter af agern til vinteren. En del agern i dens depoter vil spire og blive til nye egetræer. Det kommer fugle, der lever af gnavere, eksempelvis musvåger og natugler, til gode, når et godt oldenår har sørget for rigelig forplantning hos mus. En voldsom stigning i fuglebestanden i danske skove kan også skyldes, at trækfugle i oldenår slår sig ned i Danmark i stedet for at flyve videre sydpå. Dette gælder for eksempel kvækerfinken fra Nordskandinavien.

Olden og svineavl 
I ældre tider var olden afgørende for svineavlen, hvor man talte om oldensvin og betalte oldengæld til skovejeren for at lade svinene "gå på olden". I gode oldenår kunne svinene lægge betydelige mængder fedt til (oldenflæsk) inden slagtningen hen under jul. Det er ikke mere end et par generationer siden, at næsten alt energiforbrug kom af menneskelig arbejdskraft, og derfor var det en bydende nødvendighed at spise en fedtrig kost for at kunne klare hverdagen. I Spanien spiller olden den dag i dag en vigtig rolle for opdræt af svin, og skinkerne fra sortfodssvin, der har ædt sig fede på olden, er en både dyr og delikat spise.

Olden som menneskeføde 
Der er mange eksempler på direkte brug af olden som føde for mennesker, men i nyere tid mest i krisetider. Særligt bog har en fin, nøddeagtig smag. Agern er også spiselig, men har et højt indhold af garvesyre, som giver en besk og snerpende smag. Den giftige og dårligt smagende garvesyre kan fjernes, da den er vandopløselig. Spor helt tilbage fra jægerstenalderbopladser tyder på, at man allerde dengang har kendt til, hvordan man fjerner garvesyren fra agern. Muligvis har man malet agern til mel og kogt en nærende, men ikke så velsmagende, grød af den.

Olden i litteraturen 
I eventyret Svinene fra 1851 af H.C. Andersen omtales oldensvinene:

Noter

Litteratur 
 
 

Botanik
Landbrug
Monokel

En monokel (udtales Mo'nåkel) er et enkelt brilleglas, der bæres fastklemt i det ene øje.

Brilleglasset vil normalt være rundt og indfattet i metal. Indfatningen vil være forsynet med en snor, hvormed monoklen fæstes til tøjet. Dette for at sikre at monoklen ikke falder på gulvet, hvis bæreren mister grebet.

Se også 
 Brille
 Pincenez
 Lorgnet

Eksterne henvisninger 

Briller
Kniv

Den enkle maskine kniv er oftest et håndredskab til at skære eller snitte med. Grundlæggende fungerer en knivs klinge ved at geare/koncentrere en kraft over på knivens skarpe kant. Denne egenskab deler kniven med andre redskaber, der har skarpe kanter eller er spidse.

En knivs egenskab til at skære kaldes dens skarphed, som kan øges ved at slibe knivens æg, eller ændre på dens geometri f.eks. ved hjælp af takker.

Specialiserede knive bruges til forskellige formål. Knive fremstillet til kamp kaldes ofte en daggert og indbefatter bl.a. rondeldolk og nyredolk. Andre knive er fremstillet til at snitte grøntsager, skære brød (brødknive) eller til at udhule træ til f.eks. træsko eller skeer. Nogle knive har et blad, der kan foldes ind i håndtaget, de kaldes foldeknive eller lommeknive. I denne kategori findes talrige multiværktøjer med kniv, skruetrækker, sav, proptrækker og lignende. Schweizerkniven er et berømt eksempel på den kniv.

Se også 
 Blyantspidser
 Bor
 Fiskekrog
 Flintøkse – har også været brugt som skæreredskab
 Gaffel (bestik)
 Harpun
 Hobbykniv
 Høvl
 Håndvåben
 Isskøjte
 Kanyle
 Kniv (bestik)
 Kile
 Klo
 Krumsabel
 Mejsel
 Negl
 Nål
 Pladesaks
 Projektil
 Rundsav
 Saks
 Sav
 Sikkerhedsnål
 Ske
 Snittekniv
 Stemmejern
 stift
 Selvskærende skrue
 Skikant
 Sværd
 Søm
 Tand
 Økse
 Middelaldervåben

Eksterne henvisninger 

 Dansk Knivforening

 
Køkkenknive
Enkle maskiner
Klassisk mekanik
Kilende værktøj
Kanonisering

Kanonisering (også kaldet kanonisation eller helgenkåring) er den handling, hvor den ortodokse, orientalske ortodokse, katolske eller anglikanske kirke erklærer en afdød person for helgen, hvorefter den døde indgår i en kanon, eller en liste, af anerkendte helgener. Oprindeligt blev folk anerkendt som helgener uden formel proces. Senere blev forskellige processer, som dem, der anvendes i de ortodokse og katolske kirker i dag, udviklet.

Helgenkåring i den romerskkatolske kirke kan efter 1634 kun foretages af paven. Tidligere skete det ofte lokalt, f.eks. er de fleste nordiske helgener folkehelgener, som aldrig blev kanoniseret i Rom.

Kanonisering kan ifølge  Den Danske Ordbog også betyde "henførelse af noget eller nogen til en begrænset mængde der regnes for særlig lødig og anerkendt."

Se også 
 Oversigt med liste over helgennavne
 Beatifikation

Referencer 

Romerskkatolske kirke
Den ortodokse kirke
Anglikanske kirke
By

En by er en stor og permanent bebyggelse eller et "tæt bebygget område med gader, boliger og andre bygninger, som er centrum for handel, administration og kultur". Byer har generelt komplekse systemer til sanitering, forsyning, arealanvendelse, boliger og transport. Den store koncentration af udvikling faciliterer interaktion mellem mennesker og forretninger, ofte til begge parters fordel, men giver også udfordringer i forbindelse med at håndtere den gradvise vækst.

En stor by eller metropol har normalt forstæder og sovebyer. Derfra pendler mange til arbejde i byområderne. Når først en by vokser sig stor nok til at nå en anden by, kan denne region betegnes en konurbation eller megalopol. Damaskus er sandsynligvis verdens ældste by. Hvad angår befolkningsmængde er verdens største egentlige by sandsynligvis Shanghai, mens den hurtigst voksende er Dubai.

Bybegrebet i Danmark 

En by betegnede oprindelig et bosted og kunne derfor anvendes dels om den enkelte gård, dels om samlede landsbyer, dels om købstæder. Således anvendes ordet i alle tre betydninger i gamle svenske landskabslove. 

I nyere tid er betegnelsen by benævnelse for de bebyggelser, der siden midten af det 19. århundrede er fremvoksede i landdistrikterne dels som videreudvikling af gamle landsbyer og fiskerlejer, dels i tilknytning til jernbanestationer (stationsbyer), vejkryds (vejbyer), havne (havnebyer) med videre.

Som betegnelse for enkeltgårde forekommer ordet i Danmark kun på Bornholm, hvor landsbyer ikke synes at have forekommet. Ellers betegner det altid en sammensat bebyggelse med flere gårde eller huse. Ordet synes så langt tilbage, det kendes, at have været brugt både om landsbyer og om købstæder.

Formelt anvendes betegnelsen by i Danmark om et område med mindst 200 indbyggere og med en afstand mellem nabobebyggelser på højst 200 meter, der kaldes et byområde. Bygrænserne fastlægges af Geodatastyrelsen, mens indbyggerantal administreres af Danmarks Statistik.

Se også 
 byplanlægning
 bygd
 storby
 hovedstad
 bylandskab

Referencer

Eksterne links 

 Salmonsens Konversationsleksikon: opslag: by
 Danmarks Statistik, Varedeklaration: Byopgørelsen pr. 1. januar
 Nordisk Familjebok, 1800-talsutgåvan (1878), bind 2, sp. 1385; opslag: By
 Dansk byhistorie

Samfund
Bebyggelsestyper
Nedbør

Nedbør er en fællesbetegnelse for hydrometeorer, dvs. vand i en eller flere former, som dannes i og falder fra himlens skyer; i stærk kulde kan vanddamp dog uden for skyer skifte fase direkte til iskrystaller kaldet isnåle.

Der findes følgende nedbørtyper: regn, sne, hagl, isslag, kornsne, iskorn, og slud.

I Danmark måles nedbør i antal millimeter (højde).

Litteratur 

 Søren Jacobsen: Vind og vejr; Politikens naturguider 2007, 1. udg. 
 P. Andersen og M. Vahl: Klima- og Plantebælter; Tiende udgave ved Sofus Christiansen og Einar Storgaard; Gyldendal 1963

Eksterne henvisninger 

 Bent Hasholt: "En Undersøgelse af Nedbørsekstremer" (Geografisk Tidsskrift, Bind 68; 1969)
 N. Kingo Jacobsen: "Natural-Geographical Regions of Denmark" (Geografisk Tidsskrift, Bind 75; 1976)
 V. Willaume-Jantzen: "Om Danmarks Varme- og Nedbørsforhold" (Geografisk Tidsskrift, Bind 5; 1881)
 Kr. M. Jensen: "Gennemsnitsværdierne i relation til de absolutte nedbørsmængder i Den Indiske Ørken" (Geografisk Tidsskrift, Bind 52; 1952)
 Kr. M. Jensen: "An outline of the climate of Denmark" (Geografisk Tidsskrift, Bind 59; 1960)
 Leo Lysgaard: "Nogle Undersøgelser over Nedbørforholdene i Danmark" (Geografisk Tidsskrift, Bind 38; 1935)
 Leo Lysgaard: "Ændringer i Danmarks Klima i den nyeste Tid. Med en kort Oversigt over Evropas og Vestgrønlands Temperaturændringer" (Geografisk Tidsskrift, Bind 40; 1937)
 Henning Madsen: "Analyse og beskrivelse af nedbørsforholdene i og omkring Storebælt" (Geografisk Tidsskrift, Bind 67; 1968)
 Wilhelm Petersen: "Bidrag til et Nedbørskort over Danmark" (Geografisk Tidsskrift, Bind 33; 1930)

Se også 

 Hydrosfæren
 Kæmpehagl
 Sur nedbør, Syreregn
 Meteorologi
 Vandets kredsløb
 Tørkeindeks

 
Hydrologi
Vejr
ISS

ISS er en forkortelse, som kan betyde:
 ISS (virksomhed) – en international koncern, der beskæftiger sig med rengøring og ejendoms-, kantine- og kontor-services.
 Den Internationale Rumstation – på engelsk International Space Station.

Se også 
 IIS – Microsoft Internet Information Services.
Million

En million (forkortes mio.) er tallet for tusind tusinder = 106 = 1.000.000 og dermed det tal, der efterfølger 999.999 og som bliver efterfulgt af 1.000.001.

SI-præfikset M for mega angiver en million.

Udvalgte 7-cifrede tal 1.000.000–9.999.999 
 1.000.000 – Antallet af bytes i én megabyte (i en computermæssig sammenhæng)
 1.000.003 – Mindste 7-cifrede primtal
 1.046.527 – Caroltal
 1.048.576 – 220 (toerpotens, antallet af bytes i én mebibyte (eller ofte megabyte)
 1.048.976 – Leylandtal
 1.050.623 – Kyneatal
 1.058.576 – Leylandtal
 1.084.051 – Keithtal
 1.136.689 – Pelltal, Markovtal
 1.278.818 – Markovtal
 1.594.323 – 313
 1.679.616 = 68
 1.771.561 – 116, også mr. Spocks beregning af tribbles population i Star Trek episoden "The Trouble With Tribbles"
 1.953.125 – 59
 2.097.152 – 221
 2.124.679 – Wolstenholme primtal
 3.263.442 – produktet af de 5 første tal i Sylvesters tabel
 3.263.443 – sjette tal i Sylvesters tabel
 4.194.304 – 222
 4.782.969 – 314
 4.826.809 – 136
 5.134.240 – det største tal som ikke kan udtrykkes som en sum med en firepotens
 5.764.801 – 78
 5.882.353 – 5882 + 23532
 7.652.413 – Største n-cifrede pandigitale primtal
 7.779.311 – Et hit skrevet af Prince og udgivet i 1982 af The Time
 8.000.000 – Blev tidligere brugt til at vise uendelighed i den japanske mytologi
 8.108.731 – repunit primtal i base 14
 8.388.608 – 223
 8.675.309 – Primtalstvilling. 867-5309/Jenny var et hit for bandet Tommy Tutone
 8.675.311 – Primtalstvilling
 9.765.625 – 510
 9.999.991 – Største 7-cifrede primtal

Bestemte tal
Paracelsus

Theophrastus Bombast von Hohenheim også kendt som Paracelsus (født 9. november 1493, død 24. september 1541) var schweizisk læge og alkymist.

Liv og værk 
Han blev undervist i en periode af sin fader, som var læge og kemiker, og studerede medicin og tog eksamen fra universitetet i Wien i 1510, 17 år gammel. Herefter rejste han rundt i nogle år i Egypten, Arabien, Palæstina og Tyrkiet for at lære praktisk medicin. Paracelsus indførte et skel mellem den traditionelle alkymi og spagyrisk alkymi, der kun befattede sig med urters helbredende virkning. En af Paracelsus' erkendelser var, at gifte brugt i små doser kunne virke helbredende, og han blev dermed en grundlægger af nutidens toksikologi.

Han blev underviser ved Basel Universitet, hvorfra han blev udvist i 1538 for sine nye teorier: Han var den første, der mente, at små doser af det, som gjorde en syg, kunne helbrede. Han fandt også ud af, at kviksølv kan kurere kønssygdomme som syfilis.

Trivia 
 Han var modstander af Galens medicinske lære og underviste mod sædvane på tysk.
 Forfatteren Ellen Dahl skrev under pseudonymet Paracelsus.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Paracelsus på Den store danske – Gyldendals åbne encyklopædi

Læger fra Schweiz
Alkymister fra Schweiz
Filosoffer fra Schweiz
Renæssancefilosoffer
Walhalla
10 (tal)

10 (ti) er:
 Det naturlige tal efter 9, derefter følger 11
 Et heltal
 Et lige tal
 Det fjerde trekanttal (1+2+3+4)
 Et semiprimtal (et produkt af 2 forskellige primtal)
 Et harshad-tal (tværsummen af tallet går op i tallet)
 Et defektivt tal (summen af tallets divisorer er mindre end tallet)

Det danske ord "ti" deler etymologi med de andre indoeuropæiske sprogs ord for det samme og lader ikke til at have nogen bagvedliggende betydning.

Ti er grundtallet i vores talsystem titalssystemet.

Romertallet for ti er X.

SI-præfikset deka angiver en faktor ti, f.eks. er 1 dekameter lig 10 meter.

SI-præfikset deci angiver en tiendedel, f.eks. er 1 deciliter lig 1/10 liter

I matematik 
 10 bruges til at skrive meget store eller små tal med, som potenser af 10 for eksempel , hvor n kan positiv (til store tal) eller negativ (til små tal).

Kemi 
 Grundstoffet neon har atomnummer 10.

Andet 
Der er:
 10 bud i Det gamle testamente
 10 ægyptiske plager i Det gamle testamente
 10 fingre og 10 tæer
 10 er sammen med 3 fuldkomne tal ifølge kristendommen.

Bestemte tal
1493

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1493 (tal)

Begivenheder

Januar 
 4. januar - Christopher Columbus forlader Den Nye Verden, og afslutter derved sin første rejse

Marts 
 15. marts - Christoffer Columbus vender tilbage til Spanien efter sin opdagelsesrejse til Indien, (som senere viste sig at være Amerika)

November 
3. november - ved daggry opdager Columbus øen Dominica under sin 2. rejse
4. november – under sin anden rejse opdager Christoffer Columbus øen Guadeloupe
 19. november – Christopher Columbus opdager Puerto Rico.

Født 
 1. maj – Philippus Paracelsus, schweizisk læge og alkymist.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

93
1492

Konge i Danmark: Hans  1481-1513

Se også 1492 (tal)

Begivenheder

Januar 

 2. januar – De katolske monarker indtager Granada og afslutter reconquista’en. Dermed har de kristne fordrevet de sidste muslimer fra Spanien efter besættelsesperioden 711-1492

Marts 

 14. marts - Dronning Isabella af Kastilien beordrer alle sine jødiske undersåtter til at konvertere til kristendommen eller blive forvist

April 

 17. april - Christoffer Columbus skriver kontrakt med Spanien om at sejle til Asien efter krydderier

Maj 

 30. maj - Kong Hans stadfæster magistratens ret til at kræve et pund peber af enhver udenlandsk kræmmer, som slår sig ned i København. Kræmmerne skal leve ugifte - som "pebersvende"

Juli 
 20. juli – Pave Innocens 8. lægger krop til verdens første blodtransfusion, men dør kort efter

August 
 3. august – Christopher Columbus står ud af Palos havn i Spanien med 3 små skibe Santa Maria, Pinta og Nina for at finde søvejen til Indien.
 11. august – Alexander VI udråbes til pave

Oktober 
 12. oktober – Christoffer Columbus går i land på Bahamas-øen San Salvador og genopdager derved Amerika
27. oktober - på sin første rejse til Den nye Verden opdager Columbus øen Cuba

December 
 6. december – Christopher Columbus opdager den vestindiske ø Hispaniola.
 31. december – Jøderne udvises fra Sicilien.

Født 
 12. november - Johan Rantzau, dansk feltherre for Frederik I og Christian III (død 1565.)

Dødsfald 
 25. juli - Innocens VIII, pave fra 1484 til sin død (født 1432).

Eksterne henvisninger 

92
Guanahani

Guanahani var de indfødtes navn til den ø, som Columbus døbte San Salvador, da han ankom til Amerika for første gang. Columbus nåede frem til øen den 12. oktober 1492. Guanahani er en af øerne i Lucayan-øgruppen i Bahamas, men det er omstridt præcis hvilken ø, der var tale om. Problemet bliver måske aldrig løst, da Columbus originale logbog har været forsvundet i århundreder, og det eneste bevis er det redigerede sammendrag, som Bartolomé de las Casas skrev.

San Salvador betyder den "hellige frelser".

Bahamas
Caribiske øer
Løvtræer

Ved et løvtræ forstås sædvanligvis et træ tilhørende den botaniske gruppe af tokimbladede planter. Ofte medregnes også tempeltræet, som tilhører de nøgenfrøede. Bambus, palmer, koglepalmer og træbregner medregnes normalt ikke til løvtræerne - selvom de har en række karakteristika tilfælles med løvtræerne, er der også  en række væsentlige forskelle, f.eks. mangel på egentligt ved, samt forskelle i blomster og forplantningsorganer.

Hjemmehørende løvtræer i Danmark er, på nær kristtorn, tillige løvfældende, dvs. de taber bladene om efteråret, hvilket gælder for de fleste løvtræer i områder med frost om vinteren. Løvfaldet i Danmark skyldes typisk den mindre lysmængde om vinteren og/eller den lavere temperatur. Også i varmere klima kan nogen løvtræer være løvfældende, f.eks. i tørkeperioder, uanset om det er regelmæssige, f.eks. årlige, tørkeperioder eller usædvanlig tørke der måske kun optræder med 5-10 års mellemrum.

De fleste arter af løvtræer er dog ikke løvfældende, fordi de vokser i områder hvor bladene kan beholdes hele året. Visse løvtræer, der ikke er naturligt hjemmehørende i Danmark, er løvfældende her hos os, men ikke i deres naturlige områder.

Løvtræer der ikke er løvfældende kan være stedsegrønne eller (sjældnere) vintergrønne.

Nogle typiske danske løvtræer er f.eks. bøg, stilkeg, ask, ahorn, dun-birk, rød-el og småbladet lind.

Botanisk 
Hvor nåletræer udgør en såkaldt taksonomisk gruppe, er dette ikke tilfældet for løvtræer. Løvtræer er en type af planter indenfor den taksonomiske gruppe af tokimbladede. Og der forekommer da også enkelte buske med nåleformede blade blandt de tokimbladede uden at disse henregnes til nåletræerne.

De fleste danske løvtræer hører dog til en af følgende få familier:
 Birke-familien: Bl.a. arter af Birk, Avnbøg, arter af El og Hassel
 Bøge-familien: Bl.a. Almindelig Bøg, Ægte Kastanje og forskellige arter af Eg
 Elme-familien: Forskellige arter af Elm
 Linde-familien: Forskellige arter af Lind
 Løn-familien: Forskellige arter af Løn
 Oliven-familien: Bl.a. Almindelig Ask og Almindelig Liguster
 Pile-familien: Bl.a. bævreasp og forskellige arter af Poppel og Pil
 Rosen-familien: Forskellige arter af Røn samt frugttræer som Æble og Pære

Se også 
 Danske skovtræer
 Høstfarve
 Løvfald
 Løvskov
 Træ
 Tempereret løvfældende skov
Mand

En mand er et voksent menneske af hankøn. Betegnelsen mand anvendes normalt kun om en fuldvoksen person, mens "dreng" er den normale betegnelse for et hankønnet barn eller ung person.

Oprindeligt brugt om gifte mænd – i modsætning til en karl.

Eksterne kilder/henvisninger 
 DR's tema om manden
Aske

Aske kan henvise til flere artikler:

 Aske (mineralsk) – et restprodukt af en forbrænding
 Aske (navn) – navnet Aske
 Vulkansk aske – partikler mindre end 2 mm der slynges ud af en vulkan.
 Aske (ep) – en ep fra 1993 med det norske black metal-band Burzum
Derivat

Derivat er i almindelig betydning noget, som er dannet af eller afledt af noget andet. Derivat er her omtalt i tre forskellige sammenhænge:

Derivat (matematik) – en afledt funktion i matematikken
Derivat (grammatik) – et afledt ord i grammatikken 
Derivat (finansiering) – en kontrakt afledt af prisen på et underliggende gode
Derivat (kemi) – et kemisk stof, der kan afledes af et andet, grundlæggende stof.
Drage

Drage (fabeldyr anglicisme dragon) har flere betydninger eller specialiseringer:
 Drage (fabeldyr) – et flyvende og ildspyende fabeldyr
 Wyvern - tobenet drage
 Lindorm
 Drageunge - i gamle dage blev hulepadder opfattet som drageunger
 Drage (kinesisk) – drager indenfor kinesisk kultur
 Dragon - beredent infanteri eller lette kavalerienheder.
 Drage (snorholdt) – et menneskefremstillet flyvende objekt båret af vinden
 Dragefly – trekantet, vægtskiftestyret svævefly til en eller to personer.
 Drage (sejlbåd); tidligere olympisk bådtype.
 Drage (krybdyr) – nogle arter fra krybdyrfamillien fordi de kan svæveflyve
 Mudderdrage – en mikroskopisk hvirvelløs dyreart
 Komodovaran - på engelsk Komodo Dragon
 Dragé – type af slik eller lægemiddel hvor hvert stykke, tablet etc. er overtrukket med et sukkerlag e.lign.; kan også staves drage

 Stednavne
 Drage (Nordfrisland), i Stabelholm/Nordfrisland, Slesvig-Holsten
 Drage (Steinburg), i Steinburg, Slesvig-Holsten
 Drage (Nedersachsen), i Harburg, Nedersachsen

 Den polske flod Drawa hedder Drage på tysk

 Se også
 Dragen – et stjernebillede
 Vikingeskib (drageskib)
 Draugen – en stærk dødning i Nordisk mytologi, uden altid at være en rigtig drage
 Drag (tange) – smal landtange.
 Drag – flertydig.
 Drageblodstræ - kaldes sådan, da mange arter i slægten har en rødlig harpiks kaldet drageblod.
 Dragetænder - pyramideformede forsvarsspærringer.
 Drageguld - lysmos
 Dragefrugt - spiselige
 Denne bog kaldes populært for dragebog og på engelsk for green dragon book; "Principles of Compiler Design" af Alfred Vaino Aho, Ravi Sethi og Jeffrey David Ullman. 7. april 2021, version2.dk: 'Dragebog'-forfattere vinder Turing-prisen
 Dragefisk - slægt: Pterois
 Dragefisk (Bathophilus) (fx Bathophilus Flemingi, eng. highfin dragonfish)
 Drager (kurér) - i betydningen kurér
Drage (snorholdt)

En drage er et menneskeskabt flyvende objekt i snor(e) båret af vinden. Bruges normalt som legetøj eller fritidsbeskæftigelse, men er undertiden set anvendt til videnskabelige formål (som at løfte måleinstrumenter til vejrs eller opfange lyn (hvilket naturligvis er livsfarligt). I østen bruges drager ofte til religiøse formål. De første som opfandt og byggede drager var kineserne.

Om drager 
Der findes i dag mange forskellige typer af drager. Og de to hovedkategorier er de 1-linede drager, og de styrbare drager, også kaldet stunt- eller sportsdrager. Der findes drager med et stel, og bløde drager i stil med faldskærme. Der findes også pynt til at hænge fra linen på store drager. Disse kan oftes ikke selv flyve.

Større modeller, kaldet trækdrager, kan bruges til kitesurfing, hvor en person, der står på et surfbræt, lader sig trække hen over vandet i lighed med at stå på vandski, til at trække en isbåd, eller en strandboogie.

Drage flyvning er en anerkendt sportsgren i flere lande. Der er mange varianter, lige fra at skulle skære halen af modstanderens drage over til store formationsflyvninger med kunstnerisk præsentation.

Aerodynamisk er en drage at sammenligne med en almindelig flyvinge, med den forskel af luftens hastighed over vingen ikke bestemmes af en motor, men sker ved at dragen holdes fat i en snor, og luften på den måde opnår en relativ hastighed over vingens profil.

Ofte siges, at en given drages krav til vinden bestemmes af forholdet mellem størrelse og vægt. Dette er grunden til at mange små billige drager ikke kan flyve i svag vind. Der findes dog nulvinds-drager, som også kan bruges indendørs. De fungerer ved at træk i linen giver dem energi i form af højde og hastighed, og så kan de glide fremad i stil med en papirflyver. De findes også i flere meters størrelse. F.eks. er standardstørrelsen på en Revolution drage 2,4 meter fra vingespids til vingespids, og indendørsudgaven vejer ca. 120 gram.

Danmark 
I Danmark afholdes der dragefestival bl.a. på Fanø, Rømø og Møn, hvor der kommer deltagere fra både indland og udland.

I Danmark må man som udgangspunkt ikke opsætte drager fra liner længere end 100 meter. Og der gælder en maksimal flyvehøjde på 100 meter.

Galleri

Se også 
 Luftfartøj

Henvisninger 

 Opfindernes Ø: laver drage af naturmaterialer 
 Drager og dekoration 
 Aerodynamics of a Kite

Notater 

Legetøj
Sport
Columbus-æg

Columbusæg er et udtryk som anvendes om en simpel løsning på et indviklet problem. Udtrykket skulle efter sigende være opstået i et selskab, som Christoffer Columbus deltog i, hvor man ikke syntes, hans opdagelse af Amerika var noget særligt, og i øvrigt mente, at enhver kunne have gjort det samme. Han opfordrede de tilstedeværende til at forsøge at få et æg til at stå. Da dette ikke lykkedes for hans modstandere, bankede han det herefter en smule fladt i den ene ende og fik ægget til at stå.

Udtrykket bliver ofte brugt, når man diskuterer kreativitet.

Kilden til historien 
Columbus-historien stammer muligvis fra den italienske historiker og eventyrer, Girolamo Benzoni. I hans bog Historien om den Nye Verden, udgivet i 1565, skrev han:

Columbus spiste et måltid med spanske adelsmænd da en af dem sagde: "Sir Christoffer, selv hvis dit herredømme ikke havde opdaget Amerika, ville der have været, her i Spanien, hvilket er et land, der har rigeligt med vise mænd med viden indenfor kosmografi og litteratur, en, der ville have startet det samme eventyr med det samme resultat." Columbus svarede ikke direkte på hans spørgsmål men spurgte efter et helt æg. Han placerede det på bordet og sagde: "Mine herrer, jeg vil vædde med hver en af jer, at I ikke kan få ægget til at stå på dets bund, ligesom jeg vil gøre uden nogen form for hjælp." De prøvede alle uden succes, og da ægget returnerede til Columbus, bankede han det herefter en smule fladt i den ene ende og fik ægget til at stå. Alle de tilstedeværende var forvirrede men forstod, hvad han mente: når først en (svær) bedrift er gjort, ved alle, hvordan den løses.

Relaterede udtryk 
Et columbustryk er en automatisk slukkende kontakt til lys i opgange, kældre etc.

Referencer 

Ord og vendinger
Æg
Rød

Rød er en farve. Rødt lys har en bølgelængde på 647-723 nm.

Symbolik 
Inden for kristendommen hentyder farven til Kristi lidelse og Helligåndens ild. I kirken bruges den som liturgisk farve i pinsen og anden juledag. Rødt i forbindelse med korset symboliserer Jesus blod.

Rød kan også symbolisere Satan,Helvede, liderlighed og hovmod. 

Af Israels tolv stammer er rød tilknyttet Juda og Ruben.

Det er kardinalernes farve i Vatikanet, og inden for den katolske kirke symboliserer rødt martyrernes blod.

De indiske modergudinder repræsenteredes ved rødt. I Egypten blev rød sat i forbindelse med guden Seth (kaos) og den fjendtlige Apophis slange. Hos mayafolket forestillede den øst, hos højlandsfolket i det gamle Mexico.

I Kina var det den hellige, livgivende farve.

I alkymien forbindes rødt med hvidt som et modsætningspar, og symboliserer det materielle princip Sulphur, det brændende.

Stjernetegnet vædderens farve er rød

Uden kontekst 
Udsagn der mangler angivelse af kontekst, og derfor ikke kan tages alvorligt.

Rød forbindes med blod, hjerte, liv, lidenskab, stærke følelser, varme, hede, ild, opofrelse og fare. Den står for aggressivitet og vitalitet. 

Det er kærlighedens farve, men også hadets og raseriets. Det er kampens, krigens og dermed også militærets farve. Romerne brugte rød som symbol for magten, kejseren, adelen og krigerne. Farven er tilknyttet krigsguden Mars. Den kan symbolisere revolution, socialisme, kommunisme (røde faner).

I oldtiden mente man at rødt beskyttede mod farer.

Rod-chakraets farve er rød, og står for jordforbindelsen, det fysiske fundament og den fysiske krop. I drømme kan den røde farve fortælle nogen om følelses-funktionen.

Rød er også i naturens sammenhæng et udtryk for fare og advarsel. I kombination med gul og sort er dette især hos dyr et udtryk for giftighed.

Anvendelse 
Fra starten på international motorsport og indtil 1960'erne blev grøn anvendt som international racingfarve på britiske biler. Nuancen kaldes British racing green.

Inden for politik er rød farven for socialisme og kommunisme. I amerikansk politik er rød dog farven for det republikanske parti, der ikke er hverken socialistiske eller kommunistiske. 

I trafikken betyder det stop, røde lygter betyder optaget.

Fodnoter 

Farver
Drage (krybdyr)

Drager (Draco) eller drageøgler, er en slægt af øgler fra familien Agamidae (agamer). Disse øgler er specielt kendt for deres evne til at svæve fra træ til træ. Det gør de ved at udfolde nogle ekstra ribben med membraner spændt ud imellem hvert, hvilket udgør de såkaldte "vinger". Mens de er i luften bruger de deres strubesæk til at stabilisere svævningen, hvilket giver dem en høj grad af kontrol over deres flyvning. Udover deres strubesæk bruger de også deres hale til at styre og holde balancen med.

Beskrivelse og identifikation 

Drageøgler er ikke særligt store. De bliver omkring 20 cm inklusiv halen. Selve halen udgør ofte mere end halvdelen af kroppens længde. Hunnerne bliver en lille smule større end hannerne. Hannerne bliver Ca. 195 mm, og hunnerne bliver 210 mm.

Drageøgler burde ikke være særligt svære at genkende pga. vingerne og deres meget specielle strubesække. Derudover ligner de meget slanke, strømlinede firben.

Forsvar

Distribution og habitat 
Drageøglerne findes hovedsageligt i sydøstlige asiatiske lande, som Thailand og Indonesien.

Føde og Jagt

Parring

Eksterne henvisninger 
 Draco volan, Flying Lizard 
 Pogona vitticeps, Inland Bearded Dragon, Central Bearded Dragon 
 Varanus salvator, Water Monitor (Chinese Water Dragon?) 
 Varanus komodoensis, Komodo Dragon (da. Komodo varan) 
 Honolulu ZOO: Bearded Dragon Lizard 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Draco volans 

Agamer
Svæveflyvende dyr