alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Bengali (sprog)

Bengali er et indoeuropæisk sprog som tales i Bangladesh og Indien. Nærmere bestemt er det et indoarisk sprog i den indoiranske sproggruppe. Det tales af omkring 190 millioner mennesker i Bangladesh og de indiske delstater Vestbengalen og Assam, foruden blandt immigranter i Vesten og Mellemøsten. Det er derved det 5. mest talte sprog i verden (efter mandarin, hindi/urdu, spansk og engelsk. 

Området som sproget tales i, kaldes traditionelt Bengalen.

Kampen for bengali i Bangladesh 
I perioden 1947-1971, da Østbengalen eller Østpakistan (vores dages Bangladesh) var en del af Pakistan, blev det bengalske sprog fokuspunkt og grundlaget for den nationale identitet for østbengalerne, hvilket i sidste ende førte til oprettelsen af den selvstændige stat Bangladesh, hvor bengali nu er officielt sprog.

Omkring 1950-52 rejste den voksende middelklasse i Østpakisten sig til en opstand som blev kendt som "Sprogbevægelsen". Det kulminerede 21. februar 1952, da mange unge og studenter blev dræbt af politiet i en demonstration med krav om anerkendelse af bengali som nationalsprog i Østpakistan. 21. februar mindes i dag i Bangladesh som sprogmartyrernes dag, og af UNESCO som international modersmålsdag.

Skrift 
 
Bengali skrives sædvanligvis med sit eget bengali-alfabet. Det er et stavelsesalfabet der minder om devanagari som bruges til sanskrit og hindi og andre indoariske sprog. Hvert symbol repræsenterer en stavelse, og andre symboler kan tilføjes for at ændre eller undertrykke stavelsens vokal. Konsonantgrupper er ofte indikeret ved sammensætning af to symboler.

Retskrivningen er baseret på en ældre version af sproget uden nogle vokalsammenfald som er sket i talesproget, så den kan ikke beskrives som fonetisk.

Indoariske sprog
Sprog i Indien
Sprog i Bangladesh
Benjamin

Benjamin er et hebraisk navn fra Det Gamle Testamente.

Navnet har flere betydninger:
 Den yngste søn
 Søn af højre hånd 
 Søn af syden 
 Lykkens søn

Benjamin bliver forkortet til Ben, se Ben (drengenavn).

Cirka 7800 danskere hedder Benjamin ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet 
Benjamin Franklin, amerikansk journalist, forfatter, videnskabsmand, politiker og diplomat
Benjamin Britten, engelsk komponist og pianist 
Benjamin Jacobsen, dansk forfatter
Benjamin Koppel, dansk musiker og forfatter

Benjamin Stamme 
Benjamin Stamme var én af Israels 12 stammer. Stammen blev næsten udryddet ved Slaget ved Gibeah. Stammen genopstod, og den er senere blevet omtalt som Israels mindste stamme.
 
Ifølge Første Samuelsbog kapitel 9 kom Kong Saul, der var Israels første konge, fra Benjamin Stamme. Det samme gjorde Apostlen Paulus (oprindeligt Saul eller Saulus) ifølge kapitel 3 i Brevet til Filipperne.

Andet 
 Benjamin Media, et dansk forlag.
 Benjamin-sagen, en sag hvor 18-årige Benjamin Schou dør under en anholdelse på Rådhuspladsen i København.

Noter og referencer 

Drengenavne
Benny Goodman

Benjamin David Goodman (født 30. maj 1909, død 13. juni 1986) var en amerikansk klarinettist og orkesterleder. Benny Goodman var en af de første hvide, der fik succes som jazzmusiker og -orkesterleder. Han fik tilnavnet "King of Swing". Ved at tage Teddy Wilson med i 1930erne, var han den første som havde hvide og sorte musikere i samme band.

Goodmans klarinetspil var af så høj teknisk kvalitet, at han med succes dyrkede et klassisk repertoire. Han var således flere gange med i indspilninger af Mozarts klarinetkvintet (op. 581) og store klarinetkoncerter som Carl Nielsens.

Diskografi 
Goodman påbegyndte de første optagelser til album i 1928, hvilke senere blev inkluderet i A Jazz Holiday, som først blev udgivet i 1973.

A Jazz Holiday (1928, Decca)
 Benny Goodman and the Giants of Swing (1929, Prestige)
 BG and Big Tea in NYC (1929, GRP)

Eksterne henvisninger 

 

Jazzmusikere fra USA
Klarinettister fra USA
Hollywood Walk of Fame
Benny Hansen

{{Infoboks skuespiller
| wikidata         = alle 
| ingen_wikidata   =      
|navn          = Benny Hansen
|bgcolour      = 
|image         = 
|imagesize     = 
|caption       = 
|fulde navn    = Benny Leif Hansen
|fødselsdato   = 22. februar 1944
|fødselssted   = Roskilde, Danmark
|dødsdato      = 
|dødssted      = Hjørring, Danmark
|nationalitet  =  Dansk
|andre navne   = 
|aktiveår      = 1958-1998
|partnertype   =
|partner       =
|kæreste       = 
|ægtefælle     = 
|børn          = 
|forældre      = 
|bopæl         = 
|beskæftigelse = Skuespiller
|hjemmeside    = 
|kendte roller = Fede i Matador
|oscarpriser   = 
|emmypriser    = 
|tonypriser    = 
|goldenglobepriser = 
|baftapriser   = 
|fagpriser     = 
|cesarpriser   = 
|goyapriser    = 
|afipriser     = 
|filmfarepriser= 
|olivierpriser = 
|geminipriser  = 
|grammypriser  =
|Screen Actors Guild =
|teenchoiceadwardspriser = 
|bodilpriser   =
|robertpriser  =
}}
Benny Leif Hansen f. Larsen (født 22. februar 1944 i Roskilde, død 27. august 1998 i Hjørring) var en dansk skuespiller. Han spillede maleren Fede i tv-serien Matador''.

Han kom ind på Det kongelige Teaters elevskole i 1965 og læste bl.a. hos Tove Bang.

Han fik herefter fast ansættelse på teatret frem til 1980.

I 1975 optråde han med stor succes i Helsingør Revyen.

Han ligger begravet på Holmens Kirkegård.

Filmografi

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra Roskilde
Danskere i 1900-tallet
Beowulf-klyngesystemer

Et Beowulf-klyngesystem er en type supercomputer, der består af en masse Linux-maskiner koblet sammen i et datanet.

Se også

Kilder/henvisninger

Eksterne henvisninger 
 Beowulf.Org The Beowulf Cluster Site
 Google: Beowulf 

Klyngecomputere
Berceuse

Berceuse er en musikalsk genre med instrumental- eller vokalmusik som f.eks. en sang – hvor sang og musik er skrevet med henblik på falde i søvn, især brugt i forbindelse med mindre børn. Derefter kaldes en berceuse tit en vuggevise.

Eksterne henvisninger 
 Languages from the Cradle  Et EU-Lingua støttet projekt, der indsamler europæiske vuggeviser.

Kompositionsformer
Beriberi

Beriberi er en sygdom, som følger af mangel på tiamin (B1-vitamin). Ordet kommer fra singalesisk, hvor beri betyder svaghed. Symptomerne ved beriberi er bl.a. forhøjet blodtryk, muskelsvækkelse, mental forvirring og forstyrrelser af hjerterytmen.

Eksterne henvisninger 

Mangelsygdomme
Beringstrædet

Beringstrædet eller Beringsstrædet er et stræde, der skiller Rusland fra Alaska. Beringstrædet har navn efter den danske polarforsker Vitus Bering, der krydsede strædet i 1728. Han ville finde ud af, om Sibirien i Asien og Alaska i Nordamerika var landfaste.

Beringstrædet er 83 km bredt på det smalleste sted og omkring 30–50 meter dybt.

Se også 
Bering-landbroen
 Semjon Desjnjov

Stræder (farvand)
Berit Hjelholt

Berit Ann-Mari Hjelholt, født Eriksson (født 21. september 1920 i Munsala, Finland, død 30. Juli 2016 i Fjerritslev) var en dansk væver og kirkekunstner, mest kendt for sit billedtæppe til Folketingssalen.

Berit Hjelholt blev uddannet i mønstertegning og tekstilformgivning i på Aalto-universitetet i Helsinki. I 1949 blev hun gift med den danske modstandsmand Gunnar Hjelholt og flyttede i den forbindelse til Danmark. Sammen var de på en lang række udlandsrejser til bl.a. Indien, Thailand, Hawaii, Japan og USA; indtryk som inspirerede hende i hendes senere vævearbejde. I årene 1964-67 studerede hun japansk og kalligrafi ved Københavns Universitet. I 1969 flyttede familien til Nordjylland, hvor Hjelholt fik atelier og kursusejendom.

Hun har bl.a. udført store billedtæpper til Ellebæk Kirke (1989) og kapellet på Viborg Kirkegård (1990) samt alterudsmykning til Gundsømagle Kirke (1992).

Berit Hjelholt udførte bl.a. vægtæppet med titlen Som en rejselysten flåde (1987), som i knap tre årtier hang bag talerstolen i folketingssalen på Christiansborg. I 2016 valgte Folketingets præsidium på daværende formands Pia Kjærsgaards initiativ, at deponere tæppet på Vendsyssel Kunstmuseum, hvor man i forvejen har en del af Hjelholts arbejder i samlingen.

Berit Hjelholt var medlem af Kunstnersammenslutningen Corner.

Hjelholt var tante til politikeren Uffe Elbæk.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Berit Hjelholt Dansk Kvindebiografisk Leksikon
 Claus Grymer: Tæpper vævet af livets tråde Kristeligt Dagblad, 4. oktober 2000.

Kunstnere fra Danmark
Modtagere af Tagea Brandts Rejselegat
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modtagere af Ole Haslunds Kunstnerfonds legat
Tekstilkunstnere fra Danmark
Berkeley (flertydig)

Berkeley kan henvise til flere artikler:
 Berkeley – en by i Californien
 University of California, Berkeley – et universitetscampus, som ligger i byen Berkeley i staten Californien

Personer 
 George Berkeley – en filosof (1685-1753)
 Xander Berkeley – amerikansk skuespiller
Berthe Qvistgaard

Berthe Viola von Rehling Qvistgaard (født 11. august 1910 i København, død 23. oktober 1999 på Frederiksberg) var en dansk skuespiller og instruktør. Berthe Qvistgaard var den første rektor for Statens Teaterskole i København, en post hun bestred i perioden 1967-1979.

Udvalgt filmografi 

 De bør forelske Dem (1935)
 Giftes-nej tak (1936)
 I dag begynder livet (1939)
 Pas på svinget i Solby (1940)
 Familien Olsen (1940)
 Far skal giftes (1941)
 Tobiasnætter (1941)
 Tror du jeg er født i går? (1941)
 Regnen holdt op (1942)
 Et skud før midnat (1942)
 Baby på eventyr (1942)
 Det ender med bryllup (1943)
 Jeg mødte en morder (1943)
 Besættelse (1944)
 Mens porten var lukket (1948)
 Hold fingrene fra mor (1951)
 Vores fjerde far (1951)
 Min søn Peter (1953)
 Ung leg (1956)
 Jeg elsker dig (1957)
 Mariannes bryllup (1958)
 Tro, håb og trolddom (1960)
 Flemming og Kvik (1960)
 Det stod i avisen (1962)
 Ta' det som en mand, frue (1975)
 Trællenes oprør (1979)
 Johnny Larsen (1979)
 Trællenes børn (1980)
 Busters verden (1984)
 Samson og Sally (1984)
 Manden i månen (1986)
 Sidste akt (1987)
 Strit og Stumme'' (1987)

Eksterne henvisninger 
 KVINFO: Berthe Qvistgaard i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
 
 

Skuespillere fra Danmark
Teaterinstruktører fra Danmark
Bodilprisen for bedste kvindelige birolle
Politikere fra DKP
Berthe
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modtagere af Tagea Brandts Rejselegat
Personer fra København
Modtagere af Ole Haslunds Kunstnerfonds legat
Rektorer fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Modtagere af Teaterpokalen
Berufsverbot

Berufsverbot (tysk) eller ansættelsesforbud (dansk) er i Tyskland et forbud mod ansættelse i offentlige stillinger af personer, som er mistænkt for forfatningsfjendtlig indstilling.

Adenauererlaß
Allerede Adenauer-Erlaß (på dansk Adenauer-bekendtgørelsen) fra september 1950 forbød ansættelse af angiveligt forfatningsfjendtlige personer. Retsgrundlaget var artikel 3 i den tyske lov om tjenestemænd, som blev indført under nazisternes styre i januar 1937. Baggrunden for Adenauer-Erlass var den voksende kolde krig. Loven rettede sig både mod højre- og venstreekstremistiske grupperinger; men den blev også anvendt mod andre kritiske stemmer. Et prominent offer var den danske sydslesviger Karl Otto Meyer, som havde udtalt sig kritisk om genoprustningen efter krigen, og som derefter blev suspenderet som lærer. Han blev dog tre år senere genindsat efter vundet retssag.

Radikalenerlaß
I 1972 udsendte forbundskansler Willy Brandt og delstaternes regeringsledere et cirkulære, der blev kendt som Radikalenerlaß (på dansk Ekstremistbekendtgørelse). I 1975 vedtog forbundsdagen en lov med samme indhold, der blev godkendt af forfatningsdomstolen samme år. Loven indførtes under indtryk af ungdomsoprøret og marxismens fremgang på skoler, universiteter og andre offentlige institutioner. Den ramte især medlemmer af kommunistiske partier samt autonome, men i et vist omfang også pacifister. Loven mødte hård kritik både i Tyskland og i udlandet. I 1980'erne ophævede eller indskrænkede flere tyske delstater ansættelsesforbudet.

Eksterne henvisninger 

Tysklands politik
Ansættelsesret
Tysklands love
Beskiderne

Beskiderne (polsk: Beskidy, tjekkisk og slovakisk: Beskydy, ukrainsk: Бескиди) er den populære betegnelse for bjergene, der ligger i den vestlige del af bjergkæden Karpaterne. Bjergene er hovedsageligt beliggende i Polen og danner en naturlig grænse til Slovakiet. 

Beskiderne er omkring 600 km lange og 50-70 km brede. De begynder i Mähren og strækker sig til Ukraine nord for Tatrabjergene. Hvor langt mod øst den går er  ikke defineret. Det højeste bjerg er derfor afhængig af, hvor man definerer den østlige grænse af Beskiderne. Den højeste top i de vestlige dele er Babia Góra (1.725 moh.), som ligger på grænsen mellem Polen og Slovakiet. En større del af Beskiderne er en del af de ydre Vestkarpaterne. De lave Beskider (Beskid Nisky/Nízke Beskydy) og Bieszczadybjergene ligger mod øst i Beskiderne og regnes ofte som en del af Skovkarpaterne i Østkarpaterne. Den højeste top i den tjekkiske del af De schlesiske Beskider er Czantoria Wielka (995 moh.) på grænsen mellem Polen og Tjekkiet.

Der er flere turistattraktioner i bjergene, bl.a. historiske trækirker og flere skicentre.

Kilder og henvisninger

 Encyclopedia of Ukraine: Western Beskyd
 Encyclopedia of Ukraine: Low Beskyd
 Encyclopedia of Ukraine: Middle Beskyd
 Encyclopedia of Ukraine: High Beskyd
 Encyclopedia of Ukraine: Polonynian Beskyd
 Encyclopedia of Ukraine: Hutsul Beskyd
 Carpathian Mountains: Division (map)

Bjerge og bakker i Polen
Bjerge og bakker i Tjekkiet
Bjerge og bakker i Slovakiet
Vestkarpaterne
Østkarpaterne
Beta (flertydig)

Beta eller BETA kan henvise til flere artikler:
 Beta – bogstav i det græske alfabet (Β β)
 Beta (Magic: The Gathering) – et samlekortspil
 Beta (økonomi) – et aktivs kursfølsomhed i forhold til markedsudviklingen, en central ingrediens i CAPM-modellen
 Beta (plasmafysik)
 BETA – et objektorienteret programmeringssprog
 BETA – spillested i København som er tilknyttet Amager Bio

Se også 
 Beta-barrel - en proteinstruktur
 Bede-slægten – hvis botaniske navn er Beta.
 Beta-celler – insulin producerende celler i de Langerhanske øer i Bugspytkirtlen
 Betahannen – nr. to i hannernes hierarki, kun overgået af alfahannen
 Betahenfald – den type af radioaktive henfald, hvor der udsendes betastråling, der består af elektroner (β⁻) eller positroner (β⁺)
 Betahunnen – nr. to i hunnernes hierarki, kun overgået af alfahunnen
 Betamax – videobåndsformat
 Betaversion – en andenudgave af et stykke software, som er næsten fri for fejl
 Russisk militærs BETA-gruppe – en russisk antiterrorenhed der opererer på fremmed jord
Betjent

Betjent er en stillingskategori med flere betydninger:
 Politibetjent, herunder færdselsbetjent kriminalbetjent og urobetjent
 Fængselsbetjent
 kustode
 vagtmand
 bankbetjent
 kontorbetjent
 rådhusbetjent
 stationsbetjent, banebetjent.
Det fælles træk ved stillingerne er, at et område betjenes i betydningen, at der holdes orden eller ydes service.
Beton

Beton er et byggemateriale, der består af cement (typisk Portlandcement), sand, sten og vand. Anvendes andet end sten (f.eks. letklinker), navngives betonblandingen efter det materiale. Blandingsforholdet angives som vægtandele af de tre første bestanddele. Vandmængden anvendes til at regulere styrken – mindre vand giver højere styrke.

Som byggemateriale udmærker det sig ved at være formbart under støbningen, have høj trykstyrke efter hærdningen og god vejrbestandighed. Ved at indstøbe armeringsjern (dvs. stålstænger), øges trækstyrken markant. Det kaldes armeret beton eller jernbeton. Denne egenskab udnyttes bl.a. i bjælker af beton, da de uden armering knækker forholdsvist nemt. Med armering kan bjælkens styrke øges betragteligt.

I dag findes der mange forskellige typer beton. Alt efter hvilke egenskaber man har brug for i sin beton, kan man vælge imellem typer så som lynbeton, grovbeton og gasbeton.

Historie 
Betonen er en gammel opfindelse. Vi ved, at der i Oldtidens Grækenland og blandt etruskerne blev fremstillet et materiale, der minder om beton. Det blev anvendt til bygningsværker som bygninger, akvædukter og broer. Og en stor del af dem findes fortsat, bl.a. Pantheons kuppel, der spænder 45 meter.

Takket være den romerske arkitekt Vitruvius' værk Ti bøger om arkitektur, har vi i dag et ret godt kendskab til, hvordan man fremstillede datidens bindemiddel: Der var tale om en blanding af kalk og kiselsyre. Ved tilsætning af vand, sker der en kemisk reaktion mellem de tre materialer, som danner kalciumsilikathydrat ("CSH" – CaO+SiO2+H2O). Denne teknik var tabt, til man fandt Vitruvius' værk i år 1414. Kalk er fortsat hovedbestanddelen i moderne betonblandinger.

Der er visse undersøgelser, som peger på, at det gamle Egypten ved opførelsen af den store pyramide i Giza kendte til fremstillingen af kunstige sandsten – en form for beton.

Genbrug 
Tidligere deponerede man brokkerne fra nedrevne betonkonstruktioner. I dag knuses affaldet i stigende grad, så det kan genanvendes som bærelag for nye veje. Sammen med knust asfalt indgår knust beton i produktet genbrugsstabil. Knust beton kan også erstatte sten og grus i ny beton til mindre krævende nybyggerier.

Se også 
 Mørtel
 Portlandcement
 Fiberbeton
 Romersk beton

Kilder

Litteratur

Eksterne henvisninger 
 DOE/Lawrence Berkeley National Laboratory (2013, June 4). Roman seawater concrete holds the secret to cutting carbon emissions. ScienceDaily Citat: "...In concrete made with Portland cement this is a compound of calcium, silicates, and hydrates (C-S-H). Roman concrete produces a significantly different compound, with added aluminum and less silicon. The resulting calcium-aluminum-silicate-hydrate (C-A-S-H) is an exceptionally stable binder..."
Betænke

Betænke har flere betydninger:

Betænke - at huske på, ikke glemme, tage i betragtning.
Betænke - at betænke sig. Synonymer: overveje, tænke sig om, tøve, være i tvivl.
Betænke - at begunstige, eksempelvis at betænke nogen med en gave eller i et testamente.
Biafra

Republikken Biafra var en selvstændig republik i perioden fra fra 30. maj 1967 til 15. januar 1970. Før og efter denne periode har området været en del af Nigeria. Landet tog sit navn efter Biafrabugten, der udgjorde landets sydlige kyststrækning.

Baggrund 

Biafra blev skabt på baggrund af et kupforsøg i den nigerianske regering i 1966. Kupforsøget var blodigt, men meget kortvarigt. Efter kuppet blev det konstateret, at mange officerer i hæren var blevet slået ihjel, mens størstedelen af officererne af Igbo-afstamning overlevede. Dette gjorde, at man antog, at folk med Igbo-etnicitet stod bag kuppet, og mange Igboer blev derfor slået ihjel, især i det nordlige Nigeria. De fleste af Nigerias daværende 11 millioner etniske Igboer boede i Nigerias østregion, og regionens leder oberstløjtnant Chukwuemeka Odumegwu Ojukwu erklærede regionen for en selvstændig stat, og hans tropper begyndte at beslaglægge nigerianske regeringsressourcer.

Biafrakrigen 

Nigeria reagerede først med en økonomisk blokade, men begyndte 6. juli 1967 at angribe militært. Den efterfølgende borgerkrig, ofte kaldet Biafrakrigen, medførte, at Biafra i 1970 var et krigshærget land med udbredt mangel på fødevarer. Ojukwu flygtede fra landet og resterne af republikkens territorier blev atter optaget i Nigeria. Mellem 2 og 3 millioner mennesker menes at have mistet livet i konflikten, de fleste på grund af sygdom og hungersnød.

International anerkendelse 

Biafra blev kun anerkendt af 5 stater i løbet af sine knapt tre års eksistens: Gabon, Haiti, Elfenbenskysten, Tanzania og Zambia. Flere andre lande støttede dog republikken, herunder Israel og Ghana samt Frankrig, Rhodesia og Sydafrika der ydede militær assistance. Portugals kolonier Sao Tome og Principe blev centrum for nødhjælp til Biafra, og Biafras pengesedler blev trykt i Lissabon.

Eksterne henvisninger 
 Biafran Secession: Nigeria 1967-1970, OnWar.com  (engelsk)
 Biafra: Thirty years on, BBC News, 13.01.00 (engelsk)

Nigeria
Forhenværende afrikanske lande
Forhenværende republikker
Forhenværende statssamfund under den kolde krig
Kortlivede stater
Etableret i 1967
Ophørt i 1970
Bibliofili

Bibliofili betyder kærlighed til bøger. Ikke alene sjældne bøger, men bøger i det hele taget. Bibliofili er en hobby, der dyrkes verden over, men kan også være antikvariatforretning. Flere forfattere var store bogsamlere.

I Norden har Esli Dansten skrevet om at være bogsamler. Blandt andet bogen Om at være bogsamler fra 1979 (). Han deltog også i tobindsudgivelsen Nordisk Leksikon for Bogvæsen I-II. København/Oslo/Stockholm 1951-1962 sammen med en lang række andre entusiaster.

Se også 
 Dansk Bibliofilklub
 Bibliomani

Bøger
Bibliografi

En bibliografi er en beskrivelse af eller fortegnelse over bøger, tidsskrifter, artikler inden for et område. Bibliografien kan være i trykt eller i elektronisk form.

Bibliografier kan opdeles i:

 Fagbibliografi – fortegnelse over litteratur, der handler om et bestemt emne – f.eks. en kunstbibliografi
 Institutionsbibliografi – værker om en bestemt institution, organisation, virksomhed mv.
 Kataloger – fortegnelse over et biblioteks beholdning af bøger, tidsskrifter mv. – f.eks. REX-databasen fra Det Kgl. Bibliotek
 Lokalbibliografi – fortegnelser over udgivelser fra et bestemt lokalområde, f.eks. Litteratur om Søllerød Kommune : en bibliografi
 Nationalbibliografi – udgivelser fra et bestemt land – f.eks. Dansk Bogfortegnelse og Bibliotheca danica
 Personalbibliografi – litteratur af eller om enkeltpersoner – f.eks. Dea Trier Mørch : en bibliografi

En bibliografi kan også siges at være en kvalitativ søgning inden for et bestemt emne eller område, som andre (bibliografen) har udført med sit værk. Eller bibliografien bør kunne give sin læser et overblik over litteraturen inden for området.

Bibliografi kan også forstås som læren om klassifikation og beskrivelse af bøger.

Historie 
Fra Salmonsens konversationsleksikon, 2. udgave, s.186 kan læses:

Se også 
 DK5 klassifikation gruppe 01
 UDK klassifikation gruppe 011-017
 Almindeligt Forfatterlexicon for Kongeriget Danmark med tilhørende Bilande fra 1814
 Forfatterlexikon omfattende Danmark, Norge og Island indtil 1814
 diskografi
 metabibliografi

Eksterne henvisninger/kilder 
 Bibliografiens historie i Danmark, 1700- og 1800-tallet. Af Svend Bruhns. – Aalborg Universitetsforlag, 2004. – 482 sider. Med 42 illustrationer
 Erland Munch-Petersen, Bibliografiens teori – En introduktion, G.E.C. Gad, 1980. .
 Bibliografien i Danmark i 1900-tallet  af Svend Bruhns.

 
 
Biblioteks- og informationsvidenskab
Bibliomani

Bibliomani er en lidenskabelig interesse for bøger.

Bibliomani (oldgræsk mania, vanvid) er meget forskellig fra bibliofili (-"- biblos, bog, og filis,kærlighed): bibliofilen elsker bøger og samler sjældne og kostbare bøger og kobberstik, mens bibliomanens samlerlyst er en altfortærende lidenskab, der giver sig udslag i aldeles ubeherskede bogindkøb. Han kan sagtens uden at ane det eje den samme udgave i flere eksemplarer. 

Lidenskaben udarter til en overdreven iver for at samle på bøger, ikke af videnskabelige hensyn eller for at benytte dem. Den er i det stadium en rent neurotisk handling, som kræver ligeså meget hjælp som et hvert andet misbrug.

Bibliomanen lever for at samle og er sygeligt besat af at få en bestemt bog indlemmet i sin samling, lige meget om den er billig eller dyr eller sjælden.

Bøger
Bifald

Bifald betegner det at klappe, dvs. slå håndfladerne let sammen for at frembringe lyd. Det forventes normalt, at et publikum giver bifald efter en optræden såsom ved en koncert, en offentlig tale eller fremførelse af et teaterstykke.

I de fleste vestlige lande klapper publikum arytmisk og ustruktureret og frembringer derved en konstant lyd; en slags nonverbal kommunikation der meget forenklet indikerer den samlede gruppes relative mening – jo højere der bliver klappet, og i jo længere tid det foregår, desto større er anerkendelsen.

Bifald kan også (let forældet og højtideligt) bruges om udtryk for enighed eller tilladelse. I den betydning kan bifald gives mundtligt eller eventuelt skriftligt, jf. sætningen:
 Han gav sit skriftlige bifald til vielsen...

Se også 

 Ovation

Musik
Teater
Bil (flertydig)

Bil har flere betydninger:
 Bil, en type af køretøjer
 Bil (økse), en bredbladet økse til glathugning af tømmer, også kendt som bredbil. Også anvendt til halshugning.
 Bil (gudinde) - den ene af søskendeparret Bil og Hjuke
 Bil (film) - dansk børnefilm fra 2000 af Sidse Carstens

Se også 
 Biler (film), en animationsfilm fra Pixar-studiet.
Bilabial konsonant

Bilabial eller dobbeltlæbelyd (for eksempel b og p) er et begreb inden for fonetikken. En bilabial konsonant artikuleres med begge læber (deraf navnet). De bilabiale konsonanter, der identificeres i det internationale fonetiske alfabet (IPA) er:

Fonetik
Bingham Canyon

Bingham Canyon er beliggende i Oquirrh-bjergene sydvest for Salt Lake City i den amerikanske stat Utah. I august 1848 flyttede to mormon pionerer, Thomas og Sanford Bingham til slugten. Slugten blev benyttet til kvæg og man hentede meget tømmer derfra. Brødrene fandt også mineralforekomster, men efter påbud fra Brigham Young stoppede de efterforskningen.

I 1863 blev mineralforekomsterne genopdaget, denne gang af soldater udstationeret i Utah.

I dag er Bingham Canyon-minen verdens største menneskeskabte udgravning (4 kilometer bred) og dermed naturligvis også verdens største åbne mine. Minen drives af "Kennecott Utah Copper" som er ejet af "Rio Tinto" et af verdens største mineselskaber.
Bingham Canyon-minen har produceret mere kobber end nogen anden kobbermine, nemlig mere end 17 millioner tons. Minen er så stor, at den kan ses fra rummet fra satellitter, der cirkler om jorden.

Utah
Bio-chip

En bio-chip er en lille plade inddelt i bittesmå felter, og på hvert felt sidder et stykke DNA. Bio-chippen bruges til DNA-analyse. Hvis man for eksempel vil sammenligne kendt DNA med ukendt DNA, kan man bruge en bio-chip. Man klipper det kendte DNA ud i mindre stykker og sætter hvert stykke fast på hvert sit felt (og noterer rækkefølgen). Derefter hælder man den ukendte DNA-prøve over bio-chippen. De steder, hvor det kendte ligner det ukendte, vil kendt og ukendt bindes til hinanden.

Genetik
Biograf (flertydig)

Biograf har flere betydninger eller specialiseringer:
 Biograf – teater til fremvisning af film
 Biograf (person) – levnedsskildrer, forfatter af en biografi
Tårnsnegl

Tårnsneglen (latin Turritella communis) er en havsnegl med et 3-5 centimeter højt hus. Tårnsneglen lever på lerblandet sandbund i Nordsøen og i Kattegat på 20-50 meters dybde, hvor der for det meste findes godt 100 snegle per kvadratmeter.

Sneglehus 
Det tårnformede sneglehus fremkommer ved, at røret kun vokser langsomt, men til gengæld bliver langt og vikles op i en spids spiral med 12-15 vindinger.

Levevis 
Tårnsneglen lever med mundingen nedgravet i bunden, men dog sådan, at der er frit til ind- og udstrømmende vand. Sneglen lever af planktonorganismer, som den filtrerer fra vandet på samme måde som muslinger.

Kilder/Henvisninger 
 Hans Hvass (red.) Danmarks Dyreverden, bind 3, Hvirvelløse dyr, side 197. 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .

Snegle
Hornulk

Hornulk (Myoxocephalus quadricornis) er en fiskeart i ordenen Ulkefisk (Scorpaeniformes).

Hornulke findes i arktiske kystegne og indre dele af Østersøen.
Desuden findes der isolerede bestande i ferskvand i Norge, Sverige, Finland, Rusland og Nordamerika.

Beskrivelse 
Hornulke har et bredt og fladt hoved, med flere pigge på gællefinnerne.
Individer som lever i ferskvand mangler de fire fremtrædende benknuder på hovedet.
De største individer kan blive op til 40-60 cm (10-15 cm i ferskvand).

Kilder 
 Fishbase – Fourhorn sculpin 
 Catalogue of Life: Triglopsis quadricornis 

Ulkefisk
Vandbænkebider

Vandbænkebideren (Asellus aquaticus) er en storkrebs i ordenen isopoder, der er udbredt i ferskvand over store dele af Eurasien og Nordafrika. Vandbænkebideren er almindelig i Danmark, hvor den lever på bunden af damme og pytter. Den er cirka 15 millimeter lang og smal og ret flad. Som andre isopoder har vandbænkebideren intet skjold, så alle dens led er synlige. Hunnen har mellem brystfødderne en rugepose, hvor den bærer æg og spæde unger, der ligner de voksne. Nogle af artens halefødder er tyndhudede gæller.

Levevis 
Vandbænkebideren lever i ferskvand og foretrækker søer og damme med stillestående vand, hvor den lever af henrådnende plantemateriale. Den kan dog også findes ved bredden af større søer og i åer. Den bevæger sig ved at kravle på bunden.

Kilder og eksterne henvisninger 

 G. Mandahl-Barth. Hvad finder jeg i sø og å. Politikens Forlag. 9. udgave 1985.
 Hans Hvass (red.) Danmarks Dyreverden, bind 3, Hvirvelløse dyr, side 126-127. 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Asellus aquaticus

Isopoder
Dytiscus

Dytiscus er en slægt af biller i familien vandkalve. Oversiden er sort eller sortgrøn med gule siderande på pronotum og vingedækkerne. Hannen har brede forfødder med flere hårknipper og sugeskiver. Vingedækkerne er blanke med tre punktrækker. Hunnen har enten samme vingedækker som hannen eller også har vingerdækkerne hver 10 længdefurer. Nogle arter har hunner af begge former.

Danske arter 
I Danmark findes omkring syv arter:
 Stor vandkalv (Dytiscus marginalis)
 Bred vandkalv (Dytiscus latissimus) lever i stillestående damme og søer.
 Sortbuget vandkalv (Dytiscus semisulcatus)
 Rundhoftet vandkalv (Dytiscus dimidiatus)
 Brillevandkalv (Dytiscus circumcinctus)
 Hvepsebuget vandkalv (Dytiscus circumflexus)
 Hedevandkalv (Dytiscus lapponicus)

Eksterne henvisninger 

 Taxonomicon – Dytiscus latissimus 

Vandkalve
Vandmand

Vandmanden (Aurelia aurita) også kaldet øre-gople eller almindelig gople er op til 40 centimeter i diameter, men ofte kun halvt så stor. Den findes langs Danmarks kyster, hvor den i mere beskyttede farvande kan optræde i stort antal.

Vandmanden formerer sig ved æg. Ud af disse kommer en lille planula-larve, der efter at have svømmet rundt en tid fæster sig på en sten eller et andet fast underlag og her udvikler sig til en lille, bægerformet polyp. I takt med, at polyppen vokser, dannes ringformede indsnøringer. Herfra afsnøres små vandmænd (kaldet ephyra), der udvikler sig til de vandmænd, vi normalt ser. Larven, som bliver til en polyp, er den ukønnede generation, og den er flerårig. Den kønnede medusegeneration, vandmanden, lever kun et halvt år, fra forår til efterår. I det tidlige forår bliver vandmanden større, og om sommeren er den kønsmoden, så hannernes sædceller befrugter hunnens æg, der sidder på dennes munddele. Æggene bliver siddende på hunnen, til larven er udviklet.
Vandmanden lever over det meste af verden i oceaner og langs kyster på steder uden for hård brænding. Føden består af plankton, som fæstner til slim på goplens overflade. Herfra transporteres føden langs radiale fødekanaler med aktiv transport ved hjælp af cilier (små "hår") til munden og ind i et hulrum med fordøjelsesenzymer. Vandmanden  er, ligesom sin slægtning “brandmanden” (Cyanea capillata) , forsynet med nældeceller, hvormed den kan lamme sit bytte. Planktonorganismer og mindre fisk. Nældecellerne hos vandmanden er dog ikke i stand til at trænge gennem huden hos mennesker og man mærker derfor ikke dens “stik”. 

Vandmanden er en gople, og består af 98 % vand. Vandmænd har flere naturlige fjender, heriblandt havskildpadder, eksempelvis læderskildpadden, og klumpfisk. I danske farvande kan fisk godt finde på at spise vandmandens midterstok "manubrium", da den kan have et større indhold af næring end resten af vandmanden.

Referencer

Kilder/Henvisninger 
 Naturligvis 
 Dyrebrevkassen.dk

Storgopler
Vandnymfer

Vandnymfer (Zygoptera) er en af to underordener af guldsmede i klassen insekter. De kan kendes fra de ægte guldsmede, som er den anden underorden af guldsmede, på, at det bageste par vinger er smallere, og på at vingerne i hvile lægges bagud over bagkroppen. Vandnymfernes nymfe er slankere end hos de ægte guldsmede. På dens bagkrop findes tre haleblade, der bruges som svømmevifte. De er blevet kaldt gælleblade, men åndedrættet foregår gennem huden.

Danske arter 
Nogle af de omkring 20 danske arter. De fleste er 30-48 millimeter lange.
 Almindelig vandnymfe (Enallagma cyathigerum)
 Rødøjet vandnymfe (Erythromma najas) er 38 millimeter lang. Hunnen har gule øjne. Den findes som regel kun ved søer og store damme, hvor den flyver lavt over vandet i juni/august.
 Hestesko-vandnymfe (Coenagrion puella)
 Flagermus-vandnymfe (Coenagrion pulchellum)
 Rød vandnymfe (Pyrrhosoma nymphula)
 Stor farvevandnymfe (Ischnura elegans)
 Almindelig kobbervandnymfe (Lestes sponsa)
 Sortmærket kobbervandnymfe (Lestes dryas)
 Blåbåndet pragtvandnymfe (Calopteryx splendens)
 Blåvinget pragtvandnymfe (Calopteryx virgo)

Se også 
 Guldsmede
 Insektdøden
 Nymfe (zoologi)

Kilder og eksterne henvisninger 
 Danske-guldsmede.dk med billeder af vandnymfer.
 :wikispecies:Zygoptera
 Taxonomicon – Suborder Zygoptera
 Esben Petersen (1869-1942). Danmarks Fauna. Guldsmede, Døgnfluer, Slørvinger og Copeognather. Forlagt af G. E. C. Gad, København 1910.
 Hans Hvass, Danmarks Dyreverden, bind 2, Hvirvelløse dyr, side 20. 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .

Guldsmede (insekter)
Vibe

Viben (latin: Vanellus vanellus) er en vadefugl, der yngler i Europa og Asien. I Danmark findes den på strandenge eller græsarealer med kreaturer, f.eks. på marsken ved Vadehavet, men trækker sydpå om vinteren. Tidligere var viben meget almindelig i Danmark, men den er gået kraftigt tilbage i det 20. århundrede på grund af landbrugets ændrede dyrkningsformer med bl.a. færre græsarealer. Ynglebestanden er vurderet som sårbar på den danske rødliste.

I Danmark kaldes Vanellus vanellus blot "vibe", men der findes mere end tyve andre vibe-arter i resten af verden.

Udseende og stemme 
Viben er omkring 30-32 centimeter, det vil sige som størrelsen på en due. Den kendes bedst på den sort-grønne fjerdragt, og fjertoppen, øverst på fuglens hoved. Kønnene er næsten ens af udseende. Stemmen er karakteristisk og kan gengives som kiiuviit-vit-vit.

Adfærd 
Allerede i midten af februar kommer viben til Danmark fra især Spanien og Frankrig. Viben yngler over hele landet. Om foråret udføres en akrobatisk, tumlende flugt over yngleområdet. De normalt 4 æg er olivengrønne med sorte pletter og lægges i april. Eventuelt senere kuld i maj, juni eller juli indeholder kun 2-3 æg. Vibens rede er en fordybning i vegetationen, som den laver med kroppen og fødderne. Den lever af insekter, edderkopper og små snegle.

Stormen Inga 
Under stormen "Inga" i januar 2005  blev omkring 2.000 viber blæst tværs over Nordsøen halvanden måned før tiden. Den helt ekstreme vestenvind rev en mængde fuglearter, der normalt ikke findes i Norden om vinteren, med sig og slyngede dem fra sig langsmed Norges kyst. Med en fart på over 100 km/t blev 2.000 viber blæst fra Storbritannien over til Norge. Allerede 12. januar, dagen efter "Ingas" hærgen, blev de første tre viber opdaget på Utsira; og 13. januar eksploderede det med mere end 1.000 observationer. Viben kan have prøvet at undvige stormområdet, men blevet overmandet af den stærke vind. Normalt vender viben tilbage til Norge i slutningen af februar, da de er afhængige af frostfri jord for at kunne grave insekter op.

Galleri

Kilder og henvisninger 

 
 DOF's beskrivelse af Viben
 Benny Génsbøl, Fuglene omkring os, Gads Forlag 1997. .
 Blichers digt "Viben" i Kalliope Arkiveret fra 10. okt. 2007.

Fugle fra Eurasien
Vættelys

Vættelys er en aflang sten, som er den fossile skal fra belemnitter (blæksprutter), der levede i kridttiden. Vættelys hører til de almindelige forsteninger. Belemnitternes skal var omvokset med blødt tyndt væv og er spids i svømmeretningen. I den modsatte ende var der et tyndvægget kammer, der sjældent er bevaret. 

Førhen var der meget folketro omkring vættelys. Nogle troede, de var troldenes (vætternes) lys, andre at de var tordenkiler, der besad tryllekraft, så de beskyttede mod lynnedslag.

Se også 
tordensten

Kilder

Eksterne henvisninger 

"Visuelle Forsteninger" af Morten Kringelbach 
 30. juni 2014, videnskab.dk: Klimaforandringer tvang dyrene bag vættelys til at ændre sig. Et blækspruttelignende dyr, der i dag kun findes som fossiler i form af vættelys, overlevede dramatiske klimaforandringer, der minder om dem, vi har i dag. Nu har danske forskere fundet ud af, hvordan de gjorde det.

Fossiler
Mytologi
Blæksprutter
Palæozoikum
Lancet-vejbred

 
Lancetvejbred (Plantago lanceolata), ofte skrevet lancet-vejbred, er en flerårig, cirka 10-40 cm høj urt, der vokser på åbne, græsbevoksede arealer. Den kendes let fra andre arter af vejbred på sine lancetformede blade.

Beskrivelse 
Stænglen bærer et sortbrunt aks og er ellers bladløs. De lancetformede blade er samlet i en roset.

Den regelmæssige undersædige blomst har en hindeagtig sambladet krone med fire udstående flige og fire lange, udhængende, gullige støvdragere og et fjerformet støvfang. Frugten er en buddike (kapsel med låg) med kun 2 frø.

Hjemsted 
Lancetvejbred er meget almindelig overalt i Danmark på åbne, græsbevoksede arealer.

På Ørnebjerg nordøst for Tissø, Vestsjælland, findes arten i et fredet overdrev sammen med bl.a. alm. guldstjerne, alm. knopurt, alm. kongepen, alm. kællingetand, blåklokke, dunet vejbred, hulkravet kodriver, hundeviol, hvidkløver, håret star, kantet perikon, knoldet mjødurt, kornet stenbræk, lancetvejbred, lægeærenpris, prikbladet perikon, rødkløver, tjærenellike, tyndakset gøgeurt, vellugtende gulaks og vårvikke

Noter

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Tørketålende planter
Vejbred
Charta 77

Charta 77 var en samling af intellektuelle, der kæmpede for demokrati og ytringsfrihed i det kommunistiske Tjekkoslovakiet. Gruppen eksisterede fra 1977 til 1992.

Forfatteren Vaclav Havel var en af de mest prominente medlemmer af Charta 77. Mange af medlemmerne spillede vigtige roller i Tjekkiet og Slovakiet efter fløjlsrevolutionen i 1989.

Eksterne henvisninger 

Politiske bevægelser
Tjekkoslovakiets historie
Kommunisme
Demokrati
Ytringsfrihed
Viaticum

Viaticum er et latinsk ord hvis egentlige betydning er "rejsekost, proviant".

I den romersk-katolske kirke betegner viaticum ("det hellige vandringsbrød") den indviede hostie (alterets sakramente) som præsten giver til en døende.

Flere danske ordbøger og leksika påstår, at der desuden findes et ord, beaticum, som betyder det samme som viaticum. Dette er urigtigt: beaticum skyldes en høre- eller huskefejl, muligt påvirket af ordet beatus ("salig"), og det er derefter blevet kopieret fra den ene ordbog til den anden.

Romerskkatolske kirke
Optant-konventionen

Optant-konventionen (Optantkonventionen) blev indgået mellem Danmark og Tyskland den 11. januar 1907.

Efter den 2. Slesvigske krig 1864 fik danske slesvigere ret til at i løbet af seks år vælge, om de ville optere for dansk statsborgerskab uden derfor at den skulle opgive sin faste ejendom i Slesvig. Bestemmelser fra 1869 og 1872 gav danske optanter dog lov til at blive boende i Slesvig med status som udlændinge. Endnu i 1880 fandtes der cirka 25.000 danske optanter uden politiske rettigheder i Slesvig / Sønderjylland. Optanternes børn født før 1898 blev derimod statsløse, da børn født af danske undersåtter i udlandet først fra 1898 automatisk fik dansk statsborgerskab. Der var tale om cirka 4.000 optantbørn. Med Optantkonventionen fra 1907 fik disse før 1898 fødte børn mulighed for selv at vælge, om de ville have dansk eller tysk statsborgerskab. Ved at erhverve tysk statsborgerskab fik de dermed også borgerlige rettigheder som bl.a. tysk valgret. I løbet af et par år fik cirka 4.000—5.000 personer preussisk statsborgerskab.

Danmark anerkendte til gengæld Kongeå-grænsen fra 1864 og gav afkald på Pragfredens paragraf 5 (fra 1866), der lovede Danmark en folkeafstemning i Slesvig.

Noter 

Sønderjyllands historie (på tværs af landegrænser)
Begivenheder i 1907
Insulin

Insulin er et peptidhormon som regulerer kulhydraters metabolisme. Navnet insulin kommer af det latinske ord insula der betyder ø, og hormonet hedder sådan fordi det syntetiseres i de såkaldte beta-celler i bugspytkirtlens Langerhanske øer.

Insulin virker ved at binde sig til molekyler på celleoverflader, de såkaldte insulinreceptorer. Når insulin bindes til receptorerne øges bl.a. transporten af glukose ind i cellen. Glukosetransporten ledsages af kalium-transport, også ind i cellen.

Mennesker der har type 1 sukkersyge syntetiserer ikke selv insulin, og hvis de ikke får tilført insulin udefra, vil de dø.

Fysiologisk set er insulin menneskets vigtigste anabole hormon.

Insulinens historie 
I 1889 opdagede Oskar Minkowski og Josef von Mering en sammenhæng mellem bugspytkirtlen og diabetes. De fjernede bugspytkirtlen fra en hund, og kunne derefter observere at den udviklede tegn på diabetes: højt indhold af sukker i blod og urin. Gentagne eksperimenter viste at man ved at fjerne bugspytkirtlen fremkaldte diabetes.

Insulin blev første gang anvendt på et menneske den 11. februar 1922.

Det var de canadiske læger Banting og Best, der året før havde haft succes med at isolere hormonet for første gang.

Siden er det blevet en livsnødvendig medicin for diabetespatienter.

Insulins opbygning 
Insulin er et peptidhormon (og et protein), som er opbygget af to polypeptidkæder, der kaldes A-kæden og B-kæden. A-kæden består af 21 aminosyrer, mens B-kæden består af 30. De to kæder er kovalent forbundne via to disulfidbroer. Insulinmolekyler (monomerer) er ofte forbundne i aggregater af to (dimer), eller seks (hexamer) enkeltmolekyler. Insulin lagres i kroppen som hexamerer. Det er dog monomeren som er biologisk aktiv, og aggregaterne skal derfor nedbrydes til monomerer før insulinet kan binde sig til insulinreceptoren.

Selvom insulin er et ret lille protein har det en veldefineret tre-dimensionel struktur. A-kæden indeholder to alfa-helixer, der er bøjet ind imod hinanden så kæden danner et 'U'. B-kæden indeholder én alfa-helix, og en kort beta-streng.

Insulins virkninger 
 Øger Glykogenese både i lever og muskelvæv
 Øger glykolyse (Frayn, 2010, s. 100)
 Øger Lipogenese
 Øger re-estificering i adipøstvæv via øget optag af FFA over membranen, grundet opreguleringen af lipoprotein lipase (LPL)
 Nedsat glukoneogenese
 Øger glykogen optag i skeletmuskulatur via translokation af GLUT-4 receptorer til membranen. 
 Øger glykogen optag i adipøstvæv, via translokation af GLUT-4 receptorer til membranen. 
 Nedsat lipolyse via hæmning af lipaser, især hormon sensitiv lipase (HSL).
 Nedsat Proteinsyntese

 Ovenstående medfører: lavere blodsukkerniveau og serum-Kalium, opbygning af depoter af glykogen og fedtvæv samt vedligeholdelse af muskel- og knoglevæv.

Se også 
 Glukagon
 Hormonforstyrrende

Eksterne henvisninger 

Frayn, Keith n., Metabolic Regulation - A Human Perspective, Wiley-Blackwell 2010.
 Du kan læse mere om medicin, der indeholder Insulin på medicin.dk
 Nobelprisen til Banting

Proteiner
Peptidhormoner
Lægemidler tilhørende fordøjelsesorganer og stofskiftet
Bugspytkirtel
Allotria-huset

Den 1. maj 1982 blev Allotria-huset i Korsgade 45 på Nørrebro i København besat. I huset etableredes kollektiver, og det lukkede værtshus i stuen blev genåbnet af bz'erne. Stedet blev blandt andet spillested for punkmusik.

Den 11. januar 1983 kl. 9:00 blev en container med politifolk hejst op i 3. sals højde ved Allotria, herfra gennembrød politiet muren og kom ind i huset. Politiet fungerede som saneringsarbejdere og gjorde huset ubeboeligt. Ca. 1000 politifolk deltog. Det gik op for politiet, at huset var tomt. Bz'erne havde forladt det via en hjemmegravet tunnel under Korsgade. Ideen til tunnelen kom fra en bog om en fangeflugt fra en tysk fangelejr under 2. verdenskrig.

"Vi bestemmer selv hvornår vi vil slås" stod der på bz'ernes banner som var hængt ud af vinduet. 35 bz'ere kom op gennem gulvet i blikkenslagerbutikken overfor Allotria og forsvandt på ladet af en ventende lastbil. Kl. 15 var huset revet ned. Lille Fjer, der var nabohus til Allotria, blev også revet ned. Huset Safari rømmedes uden modstand.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Uroligheder i København
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
Begivenheder i 1983
København i 1900-tallet
Freden i Kiel

Freden i Kiel afslutter i 1814 Napoleonskrigene for Danmarks del. Fredsaftalen indgås mellem Koalitionen (Storbritannien og Sverige kombineret med en mægler fra det neutrale Østrig) og Danmark-Norge, hvis konge blev tvunget til at afstå Norge til kongen af Sverige.

Koalitionen ville lade Danmark-Norge slippe billigt, men kronprins Karl Johan af Sverige gennemtvang krigens fortsættelse, til Kong Frederik 6. gav op og overlod ham hele Norge.

Storbritannien fik Helgoland, mens Danmark – til trøst – fik Svensk Forpommern med Rügen, siden byttet med Lauenburg.

Norge anerkendte ikke Kiel-freden men oprettede et selvstændigt rige ved Eidsvoll-forfatningen 17. maj samme år. Sverige accepterede den norske forfatning, mod at det norske Storting valgte den svenske konge til ny norsk konge i en personalunion. Denne holdt frem til 1905.

Danmark forpligtede sig til straks at bryde med Napoleon og udruste et korps på 10.000 mand til deltagelse i krigen.

En afledt effekt af afståelsen af Norge var, at de norske bilande i Nordatlanten, Færøerne, Island og Grønland kom i direkte statsretlig forbindelse med Danmark. Selv om disse lande gennem mange år var blevet administreret fra København, tilhørte de formelt Norge indtil 1814. Derfor gælder enkelte dele af Norske Lov stadig på Island og Færøerne

Danske fredsaftaler
Freden i Kiel
Begivenheder i 1814
Englandskrigene
Svenske fredsaftaler
Norges historie
Commendatore

Det italienske ord commendatore betegner oprindelig en standsperson, som forvalter en ridderordens jordegods. Senere er ordet gået over til at være en ren ærestitel.

Titlen svarer til tysk Komtur. Den nærmeste danske oversættelse er "kommandør".

I Mozarts opera Don Giovanni er Donna Annas fader Il commendatore. Ved opførelser på dansk kaldes han – mindre 
heldigt – "kommandanten", hvad der let kan misforstås, som om han var Sevillas militære kommandant.

Titler
Biolog

En biolog beskæftiger sig videnskabeligt med og er uddannet inden for biologi. Biologer er involveret i forsøg på at udforske og yderligere forklare de underliggende mekanismer, der styrer driften af organismer. Biologer kan også være involveret i forskning på at udvikle eller forbedre mere specifikke processer og forståelse på områder som medicin, industri og landbrug.

Referencer 

Stillingsbetegnelser
BIOS

BIOS er i computerterminologi en forkortelse for Basic Input Output System. BIOS er det program som en pc kører for at få kontakt med diskenheder og tastatur, når den starter.

BIOS'en indeholder alle de oplysninger computeren skal bruge for at anvende den tilsluttede hardware. Før i tiden skulle man selv definere ny hardware i BIOS; nu er det blevet noget nemmere, da den selv finder ud af det meste. Dog er der stadig nogle situationer, hvor man skal hjælpe BIOS lidt på vej.

BIOS betragtes i dag som forældet og er så småt ved at blive afløst af Extensible Firmware Interface (EFI).

Systemprogrammer
Biplan

Et biplan er en todækker – en flyvemaskine med to sæt vinger placeret over hinanden.

I flyvningens barndom havde man problemer med at lave motorerne kraftige nok (og propellerne effektive nok) til flyets vægt, og man havde derfor brug for et større vingeareal for at sikre den nødvendige opdrift. Vingernes størrelse havde en øvre grænse med datidens teknikker og materialer, så valget faldt på at lave flere bæreplaner.

Biplanets over- og undervinger afstives med stræbere og barduner. Det er en stærk konstruktion, så vingerne kan bygges relativ lette, men den ydre afstivning giver en højere luftmodstand. 

Biplaner er mere manøvredygtige end monoplaner, så langt op i 1930'erne foretrak jagerpiloterne (især de italienske) biplansjagere.

Hvis overvingen er længere end undervingen, kaldes det et sesquiplan (: halvandendækker). 

Der fandtes også triplaner med tre lag vinger.

Eksterne henvisninger 

 Dansk Veteranflysamling
Bipolaritet

Bipolaritet (topolethed) har flere betydninger:
 Bipolar (elektronik) – det at elektroniske komponenter kan tåle vekselspænding
 Bipolar transistor
Bipolaritet som en magtbalanceordning

Se også
 Maniodepressiv sindslidelse – som også kaldes en "bipolar" affektiv sindslidelse