alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Ragtime

Ragtime er en amerikansk musikstil, der havde sin storhedstid fra ca. 1890 til 1. verdenskrig, sammen med blues. På den tid blev musikken ofte spillet af små danseorkestre med messingblæsere, men i eftertiden er ragtime mest blevet spillet på klaver. Den menes tidligere i det 19. århundrede at have været spillet på to eller flere banjoer. Tidlige pladeindspilninger fra 1920'erne med Fred van Epps er en af hovedkilderne.

Kendetegn 
Meget kort kan ragtimes særlige kendetegn beskrives som modstillingen mellem to rytmer:
 Det meste af tiden ligger der i venstre hånd på klaveret en stabil rytme med to slag i takten.
 Højre hånd spiller melodien med masser af synkoper.

Musikere 
Blandt de bedst kendte ragtimemusikere kan nævnes Scott Joplin, James Scott og Eubie Blake. Den dansk-amerikanske ragtime-komponist Jens Bodewalt Lampe er ophavsmanden til et af de største hit i tidlig ragtime, Creole Belles fra 1900.

Historie 
Ragtimegenren startede i folks bevidsthed med inspirerende og letgenkendelige værker af Scott Joplin skrevet for klaver. Ragtimemusikkens specielle rytme blev direkte oversat til guitar af blandt andre Blind Blake og Blind Lemon Jefferson.

Blind Blake 
Blind Blake er et af de første eksempler på tidlig ragtimemusik indenfor guitarens historie. Han skrev selv sine egne sange, som han nåede at indspille inden han forsvandt sporløst i 1933 af ukendte årsager. De sange han fik indspillet dannede skole for andre talentfulde guitarister i hans levetid som Rev. Gary Davis og senere Blind Boy Fuller.

Stefan Grossman 
Den hvide guitarist Stefan Grossman har en stor del af æren for at ragtimemusikken og bluesmusikken er blevet så velbevaret og dyrket i dag. Han var elev af Rev. Gary Davis og fik transskriberet en del af hans sange og fortolkninger, og startede senere et forlag med transskribtioner af sange fra de mange blues mænd fra Mississippi og andre regioner i USA.

I biograferne 
Det var dog det hvide lærreds magt der virkelig fik folk til at vende blikket mod ragtime musikken. Det skete med filmen Sidste stik, som indeholdt Scott Joplins "The Entertainer". Denne melodi inspirerede mange unge guitarister til at transskribere og indspille ragtimemusik. Disse folk gælder hvide guitarister så som Duck Baker og Ton Van Bergeyk, som indspillede ragtimestykker skrevet for klaver, og som havde et mere indstuderet og klassisk præget, dynamik over sig. En tydelig kontrast til den spændende og unikke ragtime musik som Blind Blake, Blind Boy Fuller, Rev. Gary Davis, Big Bill Broonzy, og Blind Lemon Jefferson bl.a. mestrede på guitaren, men unægtelig spillede på en mere rå og beskidt, selvlært måde.

Se også 
 Fingerpicking

Eksterne henvisninger 

 A brief history of Ragtime music
 mfiles.co.uk/other-ragtime Indeholder noder, mp3 og midi med ragtime
 guitaren.dk

Musikgenrer
Musik fra USA
Kirkeugle

Kirkeuglen (Athene noctua) er en art blandt de egentlige ugler, der er udbredt i et stort område gennem Europa og Nordafrika i vest til Asiens stillehavskyst i øst. Den måler cirka 22 centimeter fra hoved til hale og er dermed Danmarks mindste ugle – kun på størrelse med en stær. Den har et vingefang på cirka 50-56 centimeter. Kirkeuglen har ligesom de øvrige ugler et rundt og ret fladt hoved og brede, afrundede vinger. Selve kroppen har også en afrundet form på grund af dens løse fjerdragt, benene er forholdsvis lange og halen er kort. Kirkeuglen har i yngletiden et langtrukkent, skarpt skrig.

Kirkeuglen sidder om dagen ofte på en hegnspæl, hvorfra den jager gnavere, småfugle, insekter, orme og snegle. Uglen kan "muse" som en tårnfalk og fange insekter i luften.

I naturen yngler kirkeuglen i hule træer, ellers holder den til ved åbent land. Med mennesket er andre tiltrækkende redesteder opstået, som ved gårde og i kirketårne. Efterhånden som kirketårnene i Danmark er blevet lukket til i de senere år, er uglen blevet en meget fåtallig ynglefugl i Danmark. Danmark ligger på nordgrænsen for kirkeuglens udbredelsesområde og den er derfor afhængig af at have steder, hvor den kan søge ly for kulden. I dag findes den kun vest for Storebælt, især i Nord- og Vestjylland. Bestanden talte i 2013 cirka 30 par. Den er regnet som kritisk truet på den danske rødliste 2019 (ikke truet globalt).

Kirkeuglen var Athenes hellige fugl i den græske mytologi.

Kilder og henvisninger 

DOF's beskrivelse af Kirkeuglen.
 Tommy Dybbro og Henning Anthon, Politikens store fuglebog, 1995, side 174.

 

Ugler
Rajgæs

Rajgæs (Branta) er en slægt af gæs, der overvejende har sort fjerdragt. De kaldes derfor også sorte gæs.

Foretrækker områder med lavt græs eller lignende.

Arter 
Slægt: Rajgæs eller Sorte gæs  (Branta).
 Bramgås Branta leucopsis.
 Canadagås Branta canadensis. 
 Lys dværgcanadagås Branta hutchinsii.
 Hawaiigås Branta sandvicensis. 
 Branta hylobadistes. (Uddød).
 Knortegås Branta bernicla.
 Rødhalset gås Branta ruficollis.

Gæs
Raket

En raket (: rochetta for lille ten) er et fartøj, der drives frem ved forbrænding med medbragt iltningsmiddel. Det medbragte iltningsmiddel gør det muligt for raketter, pga. deres raketmotorer, at fungere udenfor jordens atmosfære.

Historisk 
Raketter blev brugt første gang i 1232, da kineserne skulle slå mongolerne i slaget ved Kai Fung Fu. De første virkelig effektive krigsraketter blev udviklet af William Congreve i starten af 1800-tallet. Raketterne blev demonstreret for danskerne, som nogen af de første ved Københavns bombardement i 1807. Ved et søslag året før ved Boulogne havde man afprøvet raketterne men der gav de kun anledning til ildebrand på fjendens skib. Mere end 300 Congreveraketter ramte København og cirka 2000 danskere døde ud af en befolkning på circa 100.000.

Raket -og missiltyper

Europa 
 Ariane – Første flyvning 1979 .

Indien 
 Agni-raket – Indisk raket, første prøveaffyring i 1989 .

Iran 
 Shahab-raket – Iransk raket, påbegyndt udvikling i 1988 .

Israel 
 Jericho-raket – Israels første raket fra 1971 .

Nazi-Tyskland 
 V2-raket – Raket udviklet af den tyske hær under 2. verdenskrig .

Nordkorea 
 Taep'o-dong-raket – Nordkoreansk rakettype .

Pakistan 
 Ghauri-raket – Mellemdistanceraket fra 1998 .

Rusland/USSR 
 Nositel-1 -
 R-7 Semjorka – Sergej Koroljov raketter, blev benyttet til Sputnik, flere måne -og mars missioner og benyttes stadig til Sojuz-programmet (2010).
 Protonraket – Blev benyttet på mange Mir moduler.

USA 
 Atlasraket – Første gang benyttet 1957, udvikles stadig (2010).
 Ares I – Testflyvning 2009, 2010 udvikling aflyst med Constellation-programmet.
 Ares V – Aflyst før testflyvning.
 Deltaraket -
 Redstone – Wernher von Braun raketter der blev benyttet til Mercury-programmet tidligt i 1960'erne.
 Saturn V – Blev benyttet til månelandingsfartøjerne i 1960'erne .
 Titanraket – Blev benyttet til Gemini-programmet i 1960'erne.

Fysik 

Den simplest fysiske model for en raket blev udledt af Konstantin Tsiolkovskij og lyder:

hvor:
: rakettens endelig fart
: farten hvormed rakettens brændsel udstødes i forhold til raketten
: rakettens begyndelsesmasse
: rakettens masse uden brændstof

Se også 
 Fyrværkeri
 Ion-motor
 VASIMR
 Krudt
 Transport

Fodnoter

Kilder/henvisninger 

 Raketter  Rumfart.dk
 Sådan virker motoren på verdens største amatørraket  Ingeniøren
 Rocket Families astronautix.com 
 Missile Threat missilethreat.com 
 Ambitious Ares test flight plan proposed for HLV demonstrationsNASASpaceFlight.com 

 
Våben
Missiler
Raketteknik
Rally

Et rally er et motorløb for biler bestående af et antal hastighedsprøver (specialprøver) på lukkede områder eller afspærrede offentlige veje. Hastighedsprøverne er forbundet med et antal transportetaper.

Deltagerne består af mandskaber med to personer, en førstekører og en andenkører. Førstekørerens opgave er at styre bilen. Andenkørerens opgave er at give førstekøreren oplysninger om vejens beskaffenhed og forløb, så hastighedsprøverne kan gennemføres på kortest mulig tid.

Vinder af et rally er det mandskab, der sammenlagt har tilbagelagt specialprøverne på mindst mulig tid. Det skal understreges, at man ikke fysisk kører mod hinanden, man kan altså ikke lave en overhaling som i formel 1, man man kører på tid, som en enkeltstart i landevejscykling.

Bilerne der anvendes til rally skal være udstyret med diverse sikkerhedsudstyr som f.eks. sikkerhedsbur, 6-punkts sikkerhedsseler, brandslukker. Deltagerne skal bære styrthjelm og brandsikker køredragt under konkurrencen.

Der køres både DM, EM og VM i rally.

Løb 
 Dakar Rally
 Gumball 3000
 London–Sydney Marathon
 Monte Carlo Rally

Rally i Danmark 
Rallysport i Danmark er organiseret under Dansk Automobil Sports Union (DASU), og der køres typisk seks afdelinger om det danske mesterskab.
Kendte danske rallykørere er Henrik Lundgaard, der er har været europamester og har vundet World Cup for privatkørere, Jørgen Pilgaard, Jens Mulvad, Jens Ole Christiansen, Ib Kragh og Kristian Poulsen.

De største talenter i dette årti er, Simon Lund Larsen, og Jacob Madsen, der med internationale resultater har vist stort talent bag rattet.

EKsterne henvisninger 

Bilsport
Ramadan

Ramadanen ( , romaniseret som Ramazan, Ramadhan eller Ramathan) er fastemåneden i Islam.

Ved fasten mindes åbenbaringen af Koranen, fordi Koranen blev åbenbaret Profeten Muhammed på en dag i denne måned i året 610.

Ramadanen er 29-30 dage uden mad, drikke, rygning og seksuelt samvær fra daggry til solnedgang. Om natten er det nævnte tilladt, fordi Allah ifølge tilhængerne af Islam ønsker at gøre det let for mennesket. Undtaget forbuddet er børn, syge, ældre, rejsende, gravide, menstruerende, ammende, sportsudøvere i konkurrence og mænd i krig. Syge skal faste lige så mange dage på et andet tidspunkt, når de bliver raske. Kronisk syge kan i stedet betale 'fidyah' ved enten at give almisse eller mad til en fattig.
Måltidet før solopgang kaldes for suhoor, mens måltidet efter solnedgang kaldes iftar.

Fastemåneden afsluttes med en eid-fest, den såkaldte Eid ul-Fitr. Ved afslutningen af ramadanen betales der almisse (zakat al-Fitr), så fattige også kan få råd til en afslutningsfest.

Koranen siger:
”Oh, I som tror! Fasten er pålagt jer, ligesom den var pålagt dem før jer, så I kan opnå gudsfrygtighed.”
”Den af jer, der oplever måneden [Ramadanen], skal faste i den.”

Den islamiske kalender følger månen, og derfor flytter den islamiske kalenders første måned, muharram, sig 11-12 dage hvert år i forhold til den gregorianske kalender. Måneden begynder, når en muslim ser nymånen på himlen, og det kan ikke præcis siges, hvornår en måned i den islamiske kalender begynder.

Eksterne henvisninger 
 Islamic-Western Calendar Converter (Omregn dage til/fra den islamiske kalender)
 Hvorfor fejrer muslimerne Ramadan? - kort video fra Danmarks Radio.

Referencer
Andeskondor

Andeskondor (Vultur gryphus) er den største af rovfuglene. Hannen kan blive op til 1,3 meter fra hoved til hale. Vægten kan nå op til 15 kilogram og vingefanget over 3 meter. Andeskondoren er sort med en hvid krave på overgangen til halsen; hals og hoved er nøgne og rødlige. Hannen har hudlapper på halsen, en kam på hovedet og hvide vingefjer. Den er den eneste art i slægten Vultur.

Andeskondoren yngler i op til 5500 meters højde, gerne på svært tilgængelige klippeafsatser. Med et vingefang på op til 320 cm og en vægt på op til 15 kg er den en af de største flyvende fugle. Den er som de øvrige vestgribbe ådselæder. Den lægger ét æg ad gangen og er så længe om at opfostre en unge, at den kun yngler hvert andet år.

Eksterne kilder og henvisninger 
 BirdLife International 2012. Vultur gryphus. IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.2
 Kidd, T. 2011. Vultur gryphus (Online), Animal Diversity Web. Hentet 23. januar 2014
 Den Store Danske

Andesfugle
Vestgribbe
Rampe

En Rampe er som udgangspunkt en indretning der muliggør adgang mellem to niveauer ad en (relativt) jævn overflade, i modsætning til en trappe.

Normalt er der tale om en skrå flade, enten fast opbygget eller en del af siden eller bagenden på et køretøj, der kan vippes ned. En bagmonteret rampe er ofte en lang lift, der skråtstilles.

En fast rampe ses tit ved varemodtagelser hvor lastbiler skal læsses og losses, enten med håndkraft eller med gaffeltruck. Dette er dog ikke det eneste sted der tales om ramper, idet for eksempel tilkørselsveje til motorveje også kaldes ramper. Også her er funktionen at man bevæger sig fra et niveau til et andet (mellem motorvejen og den tværgående vej).

I pakhuse og godsterminaler er ramper tit lidt anderledes end ovennævnte, idet terrænet udendørs er sænket i forhold til bygningens gulv, således at højdeforskellen passer med en cirkahøjde på ladbunden i de fleste lastbiler. Herved er rampen blot en kant uden for porten, som lastbilen bakker imod. Efterhånden som der er opbygget volumetrailere, kommet flere små varebiler på gaderne og andre afvigelser fra den almindelige højde, har man dog mange steder monteret en lift der kan vippe rampegulvet fra varebilshøjde til høj lastbilshøjde, og på den måde er man alligevel kommet tilbage til den oprindelige betydning af ordet.

Ved færgelejer til bilfærger etableres ofte en betonrampe, som færgens landgangsbro kan lægges ned på. Denne rampe er nødt til at være skrå, da vandstanden ændrer sig. Ved jernbanefærger er rampen mere teknisk, da færgen skal passe præcist i lejet for at skinnerne er ud for hinanden.

Endelig er der de ramper der bruges til skateboards, rulleskøjter og BMX-cykler. Funktionen af disse ramper er at få udøveren op i luften, hvor der kan udføres forskellige "stunts" unden man lander igen. Ramperne hertil er enten blot en skråning, der løfter udøveren mens fremdriften holdes, eller udformet som et U med flad bund og lodrette sider, hvor udøverens fremdrift presses over i opdrift, og man (forhåbentlig) lander hvor man kom fra og kan tage turen tilbage og op på den modsatte side.

Se også 
 Transport
 Skråplan
 Sliske

Klassisk mekanik
Transportinfrastruktur
Ramsarkonventionen

Ramsar-konventionen eller "Konvention af 2. februar 1971 om vådområder af international betydning navnlig som levesteder for vandfugle"  er en international aftale der har navn efter byen Ramsar i Iran hvor den blev vedtaget i 1971. Den blev ratificeret af Danmark ved kgl. resolution af 16. juli 1977; Ved ratifikation (underskrift) anerkender det pågældende land sit internationale ansvar for vådområderne og disses dyreliv. Konventionen skal sikre udpegning og beskyttelse af vådområder og sikre at der kun foregår "fornuftig brug" ("wise use") eller "bæredygtig udnyttelse".

Danmark har udpeget 27 Ramsarområder på i alt ca. 7.400 km² hvoraf de ca. 1.400 km² er på land, og resten vådområder. På verdensplan er der i alt udpeget 1.650 Ramsarområder med et areal på over 1,49 mio. km² (marts 2007). De danske Ramsar-områder er omfattet af eller sammenfaldende med EF-fuglebeskyttelsesområder hvilket sikrer at EUs forskrifter er gældende for områderne.

Kilder/henvisninger 

 Officiel hjemmeside
 Bekendtgørelse om konventionen
 Miljøstyrelsens side om konventionen
 Om EF's fuglebeskyttelsesdirektiv
 Om Ramsarkonventionen  på Den danske biodiversitets portal 

Naturbeskyttelse
Traktater
Ran

Ran kan henvise til flere artikler:
Ran (gudinde) – Ægirs kone i nordisk mytologi
Ran (kriminalitet) – en form for tyveri
Ran (film) – en japansk film fra 1985 instrueret af Akira Kurosawa
Rapport

Rapport har flere betydninger:

 Rapport (skriftlig) – er et fagligt, skriftligt værk som afklarer et eller flere specifikke forhold eller områder, som er specificeret.
 Ugens Rapport – er en populær men teknisk set ukorrekt fællesbetegnelse for en række mandeblade udgivet siden 1972 af Forlaget Rapport.
 Rapport (efterretning) – et fransk begreb der i Danmark i bl.a. efterretningsverdenen bruges til at beskrive den proces i forholdet til et andet individ hvor man opbygger tillid, samarbejdsvillighed og tryghed.
 Rapport (nyhedsprogram) -  et nyhedsprogram fra Sveriges Television
Rate

Rate har flere betydninger:

Rate - er en takst for transport af gods til søs
Rate - er et afdrag
Rate - er en andel
Rate - er en del af sum
Rate-bor - er navnet på et bor i Nordisk mytologi

Kilder/henvisninger
Ratio

Betegnelsen ratio bruges om flere ting:
Fornuft
årsag
Forholdstal  – forholdet mellem to (eller flere) tal
plan
system
frekvens

Kilder/henvisninger
Rationalisme

Rationalisme er en åndsretning, der lægger vægt på menneskets brug af fornuften. Den havde sin storhedstid i 1600-tallet og 1700-tallet. Der findes flere forskellige rationalistiske bevægelser:

Filosofisk rationalisme 
Filosofisk rationalisme er et erkendelsesteoretisk princip, der fremfører at sandheden skal bestemmes ud fra fornuft, analyse og deduktion, frem for fx igennem åbenbaring og overlevering (se religion) eller igennem induktion og erfaring (se empirisme).

Problemet med erfaringen er i denne sammenhæng, at denne aldrig kan give os en 100% sikkerhed for, at noget også er evigt sandt: Selvom alle erfaringer indtil nu har peget i retning af, at tyngdekraften er et princip, man kan stole på, så kunne denne jo rent teoretisk til enhver tid holde op med at virke eller begynde at virke anderledes. En lignende argumentation har altid udgjort en alvorlig erkendelsesteoretisk indvending, som i moderne tid er blevet kendt under navnet 'induktionsproblemet'.

Den euklidiske geometri har fremstået som et forbillede for det rationalistiske program. 

Man kan "tro" på rationalismen i den forstand, at man tror, at det, via udelukkende rationelle midler, er muligt at nå frem til hele sandheden om virkeligheden. I så fald kan man betegnes som værende erkendelsesteoretisk rationalist. Denne tiltro til fornuften og til at virkeligheden udgør ét og kun ét erkendelsesmæssigt sammenhængende system, står i skarp modsætning til skepticismen (navnlig den 'akademiske skepticisme').

Berømte filosofiske rationalister 
 René Descartes
 Baruch de Spinoza
 Gottfried Wilhelm Leibniz
 Platon – (begrebet 'rationalisme' var dog ikke udviklet på hans tid)
 Karl Popper
 Immanuel Kant
 Ludvig Holberg

Videnskabelig rationalisme 
Videnskabelig rationalisme er en senere mere inkluderende variant af rationalismen, der, i modsætning til den filosofiske rationalisme anerkender den systematiske empiri (erfaringen) som en tillidsværdig erkendelseskilde. Videnskabelig rationalisme dikterer at tro eller mening bør bygges på erfaringer, fornuftsovervejelser eller begge dele. Irrationelle og absurde trosartikler og ubegrundede holdninger udelukkes derfor (som de eneste). Oplysningstidens forfattere og tænkere promoverede især denne form for rationalisme overfor overtro, kulturelle fordomme og traditionalistisk tyranni. Den videnskabelig rationalisme står i modsætning til irrationalismen.

Kirkelig rationalisme 
Kirkelig rationalisme er en retning i Danmark fra 1700-tallet og frem, der stræber efter at give bibelske undere en naturlig forklaring. Således afviser de kirkelige rationalister enhver tro på noget, der overstiger den menneskelige fatteevne.

Se også 
Videnskabelig metode

Filosofi
Teologi
Ravelin

En ravelin er en halvmåneformet eller triangulær fæstningsvold, der er placeret ud for en fæstnings kurtiner (fæstningsvold mellem to bastioner), ofte som en ø i en voldgrav. Afstanden og højden er typisk sådan anbragt, at man fra fæstningens bastioner kan skyde over den imod angribere. Normalt er den lav imod fæstningen og skråner op udadtil, således at den er svær at forcere udefra og ikke giver ly for angribere, og hvis den må forlades af forsvaret, kan den let beskydes fra fæstningen.

I forbindelse med bygningen af det nye kulturområde i Helsingør er der bl.a. planer om at genopføre en moderne udgave af Jobst von Scholtens ravelin ved Kronborg.

Kilder 

Fæstningsanlæg
Re

Re kan betyde flere ting:

 Re (Vestfold) – en kommune i Vestfold fylke i Norge
 .re – et nationalt topdomæne der er reserveret til Reunion
 Re – en forkortelse for det latinske "in re", som betyder "vedrørende".
 rE - transistorens dynamiske emittermodstand
Se også
 Durskalaen – hvor re i solmisationen er 2. tone (D)
 Ra – egyptisk gud, også set skrevet som Re
 Réaumur – en temperaturskala, kan angives ved °Ré
 Rhenium – et grundstof med symbolet Re
Reaktans

I beskrivelsen af vekselstrømskredsløb (f.eks. en elektrisk svingningskreds) er reaktansen eller den reaktive modstand den imaginære del af impedansen og skyldes tilstedeværelsen af spole og kondensator i kredsløbet.

Reaktansen måles i ohm. Ideelle elektriske kondensatorer og spoler har kun reaktans.

Reaktansens værdi kan modelleres i komplekse tal og er den imaginære del af impedansen (modelleret som et komplekst tal). Reaktansens værdi er matematisk impedansens imaginærdel. Imaginærdelen er delen med "i" eller "j" med fortegn. Er impedansen f.eks.  er reaktansen .

Se også 
 Elektronik, Elektrisk modstand (fysisk fænomen), impedans, komplekse tal

Elektroniske begreber og fænomener
Fysisk størrelse
Realeksamen

Realeksamen var en eksamen, man kunne tage efter 10. skoleår. Realeksamen blev indført ved skoleloven af 1903.  Indtil 1963 blev man optaget i en etårig realklasse efter mellemskoleeksamen. Efter 1963 gik man i 1.-3. real, som man påbegyndte efter 7. klasse. Realklasserne blev afskaffet i 1975-1978, så det sidste hold fik realeksamen i sommeren 1978.

Opdelingen i 8.-10. klasse og 1.-3. real var i grove træk en opdeling af elever, der senere skulle i lære, og dem, der skulle læse videre. De, der tog realeksamen, var derfor ofte mere bogligt stærke. Realeksamen var en forudsætning for umiddelbar adgang til funktionær-uddannelser i kontorfag og finansvirksomheder og til andre mellemlange uddannelser som folkeskolelærer, sygeplejerske m.fl. 

Optagelse på et gymnasium krævede ikke realeksamen. De fleste gymnasieelever kom i gymnasiet direkte efter 9. skoleår (før 1963 efter mellemskoleeksamen, senere efter 2. real); andre blev optaget efter realeksamen.

En række private skoler har bibeholdt ordet realskole i navnet, også efter realeksamens afskaffelse i medfør af skoleloven af 1975.

Henvisninger 
 ''»Realskolen i Danmark og dens Ordning« af undervisningsinspektør O. Bjørneboe i: Dansk Skole-Stat under redaktion af professor N.A. Larsen, Arthur Jensens Forlag, København 1933-34, bind 1, side 188 ff.

Realskole
Eksamener
Realisme (kunst)

Realismen er navnet på en kunstnerisk stilperiode, der prægede Europa i perioden 1840-1870.

Det afgørende i realistisk kunst er, at motivet afspejler det realistiske – noget, der er autentisk, og som således er et objekt i virkeligheden. Realisme-kunstneren udformer kunst, der gengiver et virkeligt motiv i dets reelle form – således ikke abstrakt, men derimod konkret. I forlængelse heraf er realismen også en subjektiv størrelse, som baseres på individets iagttagelser.

Dette kan eksemplificeres i en realisme-kunstner, der finder et objekt, som vedkommende giver sig til at male. I denne fase erkender realismen – i forbindelse med relativisme – at opfattelsen af det givne motiv er subjektiv – således males motivet ud fra malerens opfattelse og af dette.

Realismen indebærer altså ikke et entydigt bestemt verdensbillede, hvor menneskene har en identisk opfattelse af objekter, hændelser etc. Derimod er realismen også en erkendelse af, at virkeligheden subjektivt afgøres af hvert individ og derfor den måde, hvorpå individet opfatter virkeligheden. Med andre ord er virkeligheden afhængig af det menneske, der betragter den.

Galleri
Reaumur

Reaumur (° Ré, ° Re, ° R) er en temperaturskala, hvor vands frysepunkt er fastsat til 0° og kogepunktet til 80°. En ændring af temperaturen på 1°R svarer altså til en ændring på 1,25 °C. 

Skalaen blev indført af den franske videnskabsmand René-Antoine Ferchault de Réaumur i 1730 og havde først og fremmest et udbredt brug i Europa, især i Frankrig og Tyskland samt Rusland. I 1790'erne valgte man i Frankrig Celsius-skalaen fra det metriske system frem for Réaumur-skalaen. Den eneste moderne anvendelse er til måling af mælkens temperatur ved produktion af Parmigiano-Reggiano- og Grana Padano-oste i visse italienske mejerier og ved produktion af schweiziske alpe-oste. I Holland anvendes Reaumurtermometre ved kogning af sukkersirup til desserter og slik. Ligeledes anvendes skalaen ved visse mejerier i Mongoliet.

I litteraturen bliver der henvist til reaumurskalaen i værker af Dostojevskij, Tolstoj og Nabokov. Skalaen kan stadig findes på ældre termometre, som dog ikke er originale Reaumur-termometre.

Se også 
 Temperaturenhed
 Kelvin
 Fahrenheit
 Celsius

Noter 

Temperaturenheder
Rebus

En rebus (latin: af ting) er en ordgåde, der gættes ud fra billeder og tegn. I nogle rebusser trækkes bogstaver fra et billede eller lægges til:

 - let = bil

og

 + let = billet

Inskriptionen på Rundetårn:

Den rette lære ("DOCTRINAM")

og ("ET")

retfærdighed (sværdet)

léd ("DIRIGE")

Jehovah, (יהוה)

ind i ("IN")

hjertet (det røde hjerte)

på den kronede (kronen)

Christian IV (C4)

1642 (I 1642 blev Rundetårn færdigt).

Altså: Gud, led den rette lære og retfærdighed ind i hjertet på den kronede Christian IV.

Eksterne henvisninger 

Hjernevridere
Sprogforskning
Receiver

Receiver har flere betydninger:

 Wide receiver – en spillerposition i amerikansk fodbold
 Radiomodtager – kaldes også ved sit engelske navn receiver.
Hvidhovedet havørn

Hvidhovedet havørn (Haliaeetus leucocephalus) er en nordamerikansk rovfugl, der som voksen er let genkendelig på sit snehvide hoved og hals. Det er en kraftig fugl, der kan blive op til 1 meter fra hoved til hale.

Den har lange ben med spidse og krumme kløer, som anvendes til at gribe om byttet, der især er fisk i floder og søer. Den kan klare en stillehavslaks, der kan nå samme vægt som fuglen selv.

Nationalsymbol i USA 

Hvidhovedet havørn er den amerikanske nationalfugl og figurerer mange steder i amerikansk litteratur og symbolik, herunder USA's store segl, præsidentens segl (afbilledet til venstre) og flag, flere logoer for føderale institutioner, og flag mv. for flere delstater. Brugen går tilbage til USA's første år som selvstændig stat og er muligvis efter inspiration fra den romerske republik som anvendte kongeørnen i deres symbolik.

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Snyder, S. A. 1993: Haliaeetus leucocephalus. In: Fire Effects Information System, U.S. Department of Agriculture
 Gill, F & D Donsker (Eds). 2013. IOC World Bird Names (v 3.3) www.worldbirdnames.org  Fuglenes inddeling i ordner og familier

Nordamerikas fugle
Havørne
Receptar

En receptar (tidligere også kaldet en receptarius; sammensat af ordet recept (i betydningen "recept", afledt af latin receptum, "det modtagne") + suffikset -ar(ius) (af latin -arius, "angående/vedrørende")) er den danske betegnelse for en farmaceutisk faguddannet sundhedsperson i eller fra Norden, der hovedsageligt er beskæftiget på apoteker og sygehusapoteker.

En receptar hedder på svensk receptarie, på norsk reseptar eller reseptarfarmasøyt og på finsk receptarie.

Den hyppigst anvendte engelske betegnelse for en receptar er prescriptionist. En alternativ, mindre brugt engelsk betegnelse er dispenser (på dansk: dispensator).

Receptarer i Norden

Receptarer i Sverige, Norge og Finland 
I de nordiske lande Sverige, Norge og Finland er receptaruddannelserne 3-årige mellemlange videregående universitets- eller (professions)højskoleuddannelser, der nutildags typisk afsluttes med en bachelor- eller professionsbachelorgrad.

Receptarerne i Sverige, Norge og Finland har jus practicandi – det vil sige autorisation/tilladelse til at virke selvstændigt på apotek og sygehusapotek, herunder have selvstændig kompetence til at foretage den lovpligtige farmakologiske kontrol af alle indleverede recepter, til at ekspedere alle recepter samt til at udlevere receptpligtige lægemidler. Receptarer er desuden beskæftiget med ledelse af apoteks- og sygehusapotekspersonalet.

Receptarer i Danmark 
Der uddannes ikke egentlige receptarer i Danmark (inkl. Færøerne og Grønland), men kompetence- og uddannelsesmæssigt svarer de nordiske receptarer/receptarfarmaceuter til de danske farmakonomer (lægemiddelkyndige) og disses 3-årige mellemlange videregående uddannelse, som foregår på Pharmakon – Danish College of Pharmacy Practice. Danske farmakonomer har ligesom de nordiske receptarer jus practicandi.

Indbyrdes anerkendelse af receptarkompetence de nordiske lande imellem 
En nordisk uddannet receptar, der flytter til Kongeriget Danmark, kan – efter godkendelse fra Lægemiddelstyrelsen og evt. aflæggelse af visse prøver og/eller gennemførelse af praktik – opnå tilladelse til at virke som farmakonom (lægemiddelkyndig) på et dansk (herunder færøsk eller grønlandsk) apotek eller sygehusapotek, evt. i en tidsbegrænset periode. Ligeså kan en dansk farmakonom, der flytter til Sverige, Norge eller Finland, søge det pågældende nordiske lands sundhedsmyndigheder om at få tildelt autorisation til selvstændigt virke som receptar/receptarfarmaceut på apotek eller sygehusapotek.

Noter 

Videregående uddannelser i Danmark
Farmakologi
Stillingsbetegnelser inden for sundhed
Titler
Apoteksvæsen
Afrikansk pygmæfalk

 
Afrikansk pygmæfalk (Polihierax semitorquatus) er en 20 cm stor falk, der er udbredt i henholdsvis det nordøstlige og det sydvestlige Afrika.

Udseende 
Hunnen har klart nøddebrunt eller kastanjebrunt hoved og ryg. Hannen hvidt hoved og bryst med blågrå isse og ryg.

Udbredelse 
Pygmæfalken lever i to adskilte områder af Afrika. Dels en nordøstlig bestand i Sudan, Somalia, Etiopien, Uganda, Kenya og Tanzania. Dels en sydøstlig bestand i Namibia, Botswana, Angola og Sydafrika. 

Den lever i tørre landskaber med tornebuske, der ikke får mere end 200 - 600 mm regn om året. Den er almindelig og ikke truet i sit udbredelsesområde.

Føde 
Arten lever mest af insekter, men tager også små firben, slanger og fugle.

Kilder 
Davieau, D. 2008. "Polihierax semitorquatus", Animal Diversity Web. Læst 20. april 2013

Eksterne henvisninger 
 http://www.kenyabirds.org.uk/pygmy_falcon.htm 

Falke
Fugle fra det sydlige Afrika
Fugle fra Vestafrika
Recife

Recife er en by i det nordøstlige Brasilien, med et indbyggertal på 1,55 millioner. Den er hovedstad i delstaten Pernambuco og er havneby ved Atlanterhavet.

Byen blev grundlagt af portugisere i 1537 og forblev på portugisiske hænder indtil Brasiliens uafhængighed, bortset fra en kort periode under hollandsk besættelse i det 17. århundrede mellem 1630 and 1654.

Nær Recife ligger Olinda, som er på UNESCO's verdensarvsliste.

Fotogalleri

Referencer 

 
Verdensarvsområder i Brasilien
Reciprok

I matematik er den reciprokke værdi eller det multiplikative inverse af et tal  indeholdt i et legeme, tallet som, når multipliceret af , giver . Det skrives som

  eller   .

Den reciprokke værdi ...

 ... af  er derfor , da    ( er fundet ved :  )
 ... af  er derfor , da    ( er fundet ved :  )
 ... af  er derfor , da    ( er fundet ved :  )

En graf med funktionen : , danner en hyperbel.

Reciprok er et synonym for "gensidig".

Se også 
 Additiv invers
 Invers funktion
 Division (matematik)
 Brøk
 Gruppe (matematik)
 Ring (matematik)
 Reciprokering

Algebra
Abstrakt algebra
Recitativ

Recitativ, talesang, hvor ordene fremsiges
i et syngende tonefald, der følger ordaccenten,
men ikke danner egentlige melodier. Recitativ, der må regnes
til de allerældste musikalske former, har i mere
stiliseret form spillet en betydelig rolle i den gamle
kirkesang (se gregoriansk kirkesang)
og senere i operaen, for hvilken kunstart recitativ
under navn af "monodi" var en slags
fødselshjælperske. Blandt de gamle komponister var ikke
mindst Jean-Baptiste Lully (1632-1687)en fremragende recitativsætter.

Man skelner mellem secco-recitativ, den
simpleste form af recitativ, der kun støttes af enkelte
akkorder, og recitativ accompagnato, hvor
instrumentalledsagelsen bliver mere eller mindre
udarbejdet til selvstændige musikalske former. For den
moderne opera er denne sidste form af recitativ den
bærende kraft, rigtignok tillige stærkt udviklet
og udvidet ved rig anvendelse af det symfoniske
apparat i instrumentalledsagelsen, så at
begrebet recitativ i gammel forstand dermed omtrent er
udvisket.

I opera, kantate eller oratorium betegner udtrykket recitativ et afsnit, der reciteres; et talelignende sangforedrag.

Kilder 

 

Musikudtryk
Opera
Endetarm

Endetarmen (lat.: intestinum rectum eller bare rectum) er hos mennesker og de fleste højerestående dyr den sidste del af fordøjelseskanalen, som mellem balderne danner endetarmsåbningen (lat.: anus). Igennem denne åbning skiller kroppen sig af med ufordøjelige madrester og affaldsstoffer i form af afføring (lat.: fæces).

Hos mænd kan man 4 til 5 cm oppe i rectum mærke prostata, som til tider angives at være det mandlige G-punkt. Ved analsex indføres en penis, en påspændingsdildo eller andet sexlegetøj i rectum. I de sidste 20 cm af endetarmen er der normalt ikke afføring, hvilket gør denne type sex mulig.

Referencer 

Tarm
Reduktion

Reduktion kan henvise til flere artikler:
 Reduktion (kemi) – det at tilføre elektroner til en kemisk forbindelse, f.eks. ved at fjerne oxygen. 
 Reduktion (matematik) – forenklingen af et matematisk udtryk.
 Reduktion (Sveriges historie) – geninddragelse af len og krongods
Sneugle


Sneuglen (latin: Bubo Scandiacus) lever i den nordlige halvkugles tundraområder. I Danmark er den en meget sjælden gæst.

Udseende 
Sneuglehannen er næsten helt hvid, med enkelte brune aftegninger. Hunnen derimod har brunsorte pletter i den hvide fjerdragt.

Sneuglen måler cirka 53−66 centimeter fra halespids til næbspids og vejer omkring to kilogram. Vingefanget er 142−166 centimeter. Hunnen er en smule større end hannen. Sneuglen er noget mindre end den store hornugle, som den i øvrigt er nært beslægtet med. Ligesom stor hornugle er øjnene gule. Vingeslagene er dybe i lighed med en ørns.

Udbredelse 
Den yngler på tundra eller fjeldheder over trægrænsen.

Adfærd 
Sneuglen bygger ingen egentlig rede, men lægger de 4-8 æg direkte på jorden. Æggene lægges over en lang periode, og der bliver derfor stor forskel på ungernes størrelse i et stort kuld unger. 8 unger opnås kun i sæsoner med mange lemminger, som er sneuglens primære fødekilde. Herudover tages også mus.

Ungerne klækkes efter en rugetid på 30-35 dage.

Sneuglen er kønsmoden ved 2 års alderen. Udenfor yngletiden lever den alene.

Stemme 
Sneuglens revirsang er et kort, dumpt, lidt stønnende "hooh", som bliver gentaget med nogle sekunders mellemrum. Det minder om svartbagens kald. Hannens advarselslyd er et bjæffende "kræk-kræk-kræk", der minder om kaldet fra gråand hun. Hunnens advarselkald er en høj hvæsen. Et gennemtrængende og fløjtende skrig "siiuue" bruges af både hunnen og de tiggende unger.

Bestand 
Sneuglen sjælden, men ikke en truet dyreart. Bestandsstørrelsen er dårligt kendt, da sneuglen er udbredt over hele Arktis, blot der er lemminger til stede.

I perioder med ringe føde søger enkelte individer så langt sydpå som Danmark. Den bliver oftest set ved Skagen i forbindelse med såkaldte invasioner i marts/april måned. Det drejer sig som regel om ungfugle. Indenfor de seneste omkring 150 år er der kun set få hundrede fugle i Danmark. Flest fugle blev set under invasionerne i 1888/89 og omkring 100 år senere i 1999/2000, begge gange med omkring 30 individer. Under "invasionen" i 2009 blev 3 forskellige fugle set, alle i Nordjylland.

Zoo 
Der er mulighed for at se sneuglen i Zoologisk have i København.

Grønlandsk navn 
På grønlandsk hedder sneuglen uppik. Oversat til dansk bliver det noget henad "skvat-om-fuglen". Historien bag dette navn menes at have oprindelse i sneugleungernes forsvarsmekanisme. Hvis ungerne bliver grebet før de er store nok til at forsvare sig, falder de omkuld, stritter med fødderne og bliver ganske stive som om de er døde og har været det længe. Dette skulle være et forsvar mod ræve, som foretrækker levende bytte.

I kulturen 
En sneugle-hun, Hedwig, spiller en fremtrædende rolle i historierne om Harry Potter.

Noter

Kilder 
 M. Beaman, S. Madge & Klaus Malling Olsen, Fuglene i Europa, Nordafrika og Mellemøsten, Gads Forlag 1998. .

Eksterne henvisninger 
 Beskrivelse af sneugle på Dansk Ornitologisk Forenings hjemmeside

Arktis' fugle
Grønlands fugle
Fugle fra Skandinavien
Ugler
Knud 5.

Knud 5. eller Knud Magnussen (født i 1129, død 9. august 1157 i Roskilde) var konge af Danmark 1146-1157. sammen med medkongerne Svend og Valdemar, under borgerkrigen 1146-1157. Knud var søn af Magnus, der var søn af kong Niels.

Efter at Erik Lam i 1146 abdicerede, valgte jyderne Knud til konge, mens sjællænderne valgte Svend. Det kom snart efter til krig, og i en periode blev Knud fordrevet til Tyskland, hvor det lykkedes ham at samle en hær. I 1154 bekræftede den tyske konge (senere kejser), Frederik Barbarossa, som Danmarks lensherre, at Svend skulle være enekonge i Danmark, mens Knud skulle have Sjælland som len. I 1154 brød stridighederne ud igen, og denne gang var Knud allieret med Valdemar, der indtil da havde støttet Svend. Det endte denne gang med, at Svend blev fordrevet, men i 1157 vendte han tilbage, og man enedes med den tyske kejser om en tredeling af riget: Valdemar fik Jylland, Knud fik Sjælland og Svend fik Skåne.

For at fejre afslutningen på mange års stridigheder indbød Svend sine medkonger til et forsoningsgilde i Roskilde den 9. august 1157. Under måltidet lod Svend sine mænd overfalde Valdemar og Knud. Knud blev dræbt på stedet, mens det lykkedes den sårede Valdemar at flygte. Episoden er siden blevet kendt som Blodgildet i Roskilde. Den 23. oktober samme år mødtes Valdemar og Svend i et kort, men voldsomt slag på Grathe Hede. Det endte med, at Svend flygtede ud i nogle sumpe, hvor han mistede våben og udrustning. Han blev taget til fange og dræbt med et øksehug. Herefter var Valdemar dansk enekonge. Digteren Thor Lange har ved Grågårde i nærheden af Thorning opsat et stenkors på stedet for begivenheden.

Ægteskab og børn 
Han giftede sig i 1156 med en datter af Sverker 1., konge af Sverige (Östergötland). Hendes navn antages enten at være Helena eller Ingegärd.

Knud menes at være far til en række børn, men det er ikke sikkert, at nogle af disse er med hans dronning som moderen. Mange af de formodede børn, der angives i forskellige kilder, er dog enten temmelig utroværdige eller slet og ret umulige (kronologisk set eller på anden vis). Af de tilbageværende accepterede, formodede eller mulige børn er der følgende tre:

 Niels den Hellige (1150–1180).
 Valdemar (1157–1236); fra 1182 biskop af Slesvig
 Hildegard af Danmark (født ca. 1157) gift med fyrst Jaromar 1.

Kilderangivelser

Eksterne henvisninger 
 Kongerækken  på kongehuset.dk

Regenter af Danmark
Jellingdynastiet
Danskere i 1100-tallet
Skandinaver fra middelalderen
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Myrdede regenter af Danmark
Valdemar 3.

Valdemar 3. Eriksøn (født o. 1314– død 1364) var konge af Danmark 1326–1329 og som Valdemar 5. 1325–1326 og 1329–1364 hertug af Slesvig. Han var søn af Erik 2. af Sønderjylland og Adelheid af Holsten-Rendsborg.

Da Christoffer d. 7. juni 1326 var blevet afsat af rigsrådet og flygtede ud af landet, valgte danske stormænd i det danske rigsråd en ny konge, og valget faldt på den 11-årige hertug Valdemar af Slesvig. Valdemar var efterkommer af kong Abel og dermed retmæssig arvtager til den danske trone. På grund af hans alder blev Valdemars morbroder, den magtfulde grev Gerhard 3. af Holsten-Rendsborg ("grev Gert eller Den kullede Greve"), som også var den største panthaver, udnævnt til rigsforstander og formynder. Valdemars håndfæstning var mindst lige så streng som Christoffers. Af nye bestemmelser var, at alle kongelige borge i Skåne skulle sløjfes, og alle stormænd fik lov til at befæste deres hjem. Det vigtigste tiltag var dog Constitutio Valdemariana som sagde, at for fremtiden måtte samme person ikke være herre over Slesvig og Danmark på samme tid.

Danmark var nu fuldstændig på stormændenes hænder, hvilket ikke var populært blandt bønderne. Dels var de fleste udlændinge, dels blev der udskrevet mange nye skatter. I 1328 rejste bønderne på Sjælland sig til oprør, som dog blev nedkæmpet. I 1329 var det jyderne, der rejste sig til oprør. De havde lidt mere medgang, men endte også med at blive slået ned. Til sidst opgav grev Gert på den unge konges vegne, og d. 23 februar 1329 vendte Christoffer tilbage til tronen, mens Valdemar igen blev hertug af Slesvig, hvor han regerede til sin død i 1364. Han var gift med Richardis (død o. 1384), datter af greve Günzelin 6. af Schwerin-Wittenburg (død o. 1327). Sammen fik de sønnerne Valdemar den Unge (født o. 1338 – død ved jagtulykke ved Kalundborg 1360) og Henrik (Heinrich), der arvede Slesvig efter faderens død.

Kilder/henvisninger

Eksterne henvisninger 
 Søren Sørensen (Valdemar 3. , aerenlund.dk)
 Lexopen

Skandinaver fra middelalderen
Regenter af Danmark
Hertuger af Slesvig
Jellingdynastiet
Tjek fødselsår
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Oluf 2.

Oluf 2. eller Oluf Håkonsen, norsk Olav IV Håkonsson til tider også kaldet Oluf 3. (født december 1370, død 3. august 1387) var konge i Danmark 1376-1387 og i Norge 1380-1387. Indtil han blev 15 år, var hans mor Margrete 1. hans formynder.

Biografi
Oluf 2. var søn af Valdemar Atterdags datter, Margrete 1. Da Valdemar døde, havde han ingen sønner, og af seks børn var kun Margrete tilbage. Hun blev gift med Håkon 6. af Norge og fik sønnen Oluf. Valdemar havde lovet den svenske konge, Albrecht af Mecklenburg, at dennes søn, Albrecht 4., skulle overtage den danske trone efter Valdemars død. Men hverken befolkningen eller Rigsrådet med drosten Henning Podebusk i spidsen ønskede Albrecht 4. som konge. Hansestæderne var heller ikke begejstrede. Fyrstedømmerne Pommern og Sachsen-Lauenburg ønskede heller ikke en mecklenburgisk stormagt til nabo. Valget faldt i stedet på den blot femårige Oluf med hans mor Margrete og hans far Håkon som formyndere. Oluf måtte underskrive en håndfæstning, hvori han lovede at indkalde til danehof hvert år, samt at en del af de ejendomme, som Valdemar Atterdag havde konfiskeret, skulle tilbageleveres.

En mecklenburgisk hær gik i 1376 i land ved København, men drost Henning Podebusk klarede sagen ad forhandlingens vej. I 1380 døde kong Håkon 6. af Norge, og Oluf overtog tillige den norske trone. Margrete vendte nu blikket mod Skåne, hvor flere borge – og især det indbringende sildemarked – var på Hansestædernes hænder. Ved fredsslutningen ved Stralsund i 1370 under Valdermar Atterdag var det aftalt, at  sildemarkedet skulle være på udenlandske hænder til 1385. Margrete lagde et stort diplomatisk pres på Hansestæderne for at få dem til at opgive Skåne. Og hun nøjedes ikke med diplomatiske midler, men stod også bag egentlige pirattogter mod Hansestædernes handelsskibe. Til sidst føjede Hansestæderne sig, og Skåne var igen på danske hænder.

I Sverige var svenskerne yderst utilfredse med deres konge, Albrecht 3. af Mecklenburg. Margrete indledte forhandlinger med svenske stormænd, som var meget tilbøjelige til at lade Oluf bestige den svenske trone. Men før det lykkedes Oluf at forene de tre nordiske lande, døde han den 3. august 1387 knap 17 år gammel. Han blev begravet i Sorø Klosterkirke. Han blev aldrig gift og efterlod sig ingen børn.

I år 1402 hævdede en mand fra Preussen at være den endnu levende Oluf. Manden måtte dog indrømme at han havde løjet, da man opdagede at han ikke kunne tale dansk. (se også; Den falske Oluf)

I 2015 blev det foreslået, at Oluf muligvis døde af Brugadas syndrom.

Referencer

Litteratur 
 Etting, Vivian (2009): Margrete 1. - En regent og hendes samtid, Gyldendal

Eksterne henvisninger 

 
 Søren Sørensen
 Lexopen 

Regenter af Danmark
Olav 04 af Norge
Jellingdynastiet
Skandinaver fra middelalderen
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere i 1300-tallet
Fyrster fra middelalderen
Lannerfalk

 
Lannerfalken (Falco biarmicus) er en stor falk, der yngler i ørkner, fortrinsvis i Afrika. Den ses ikke i Danmark. Arten ligner meget slagfalk. Vingefanget er 90 - 115 centimeter.

Udbredelse 
Lannerfalken er udbredt i store dele af Afrika i ørkner, halvørkner og på tørre savanner. I Europa yngler arten fåtalligt i Italien og på Balkan langs kyster og på stejle klippesider.

Jagtteknik 
Den fanger sit bytte ved overraskelsesangreb. I Afrika jager den ofte fugleflokke ved vandhuller. Han og hun jager ofte sammen, hvor hunnen skræmmer byttet op, mens hannen slår det ned. Den siges at ramme sit bytte så hårdt i luften, at det ofte knækker halsen. Efter at have ramt sit bytte gribes det enten i luften eller samles op fra jorden.

Træk 
Lannerfalken er standfugl.

Kilder 
 Benny Génsbøl, Rovfuglene i Europa, Nordafrika og Mellemøsten, 2. udgave 1987.

Eksterne henvisninger 

Afrikas fugle
Falke
Plettet hornugle

Plettet hornugle (Bubo africanus) er en ugle, der findes i Afrika syd for Ækvator. Den plettede hornugle har ekstra store øjne der gør, at mere lys slipper ind i øjet. Uglen opnår derved et ekstra godt nattesyn.

Uglen har også to duske oven på hovedet, der til forveksling kunne ligne ører. Ørerne er dog gemt på hver side af hovedet under nogle stive fjer. Duskene anvendes alene til at signalere med.

Kilder 
 Taxonomicon – Bubo africanus
 Gill, F & D Donsker (Eds). 2015. IOC World Bird List (v 5.1). .
 Danske navne på alverdens FUGLE Arkiveret version fra juli 2013.

Ugler
Mauritiustårnfalk

Mauritiustårnfalk (Falco punctatus) er en rovfugl, der er endemisk for øen Mauritius i det Indiske Ocean.

Mauritiustårnfalken har korte vinger og en bred hale. Begge dele er lidt ukarakteristiske for en falk, men gør det nemmere for arten at manøvrere i de skovområder, som er dens levested.

Noter

Eksterne henvisninger 

Falke
Det Indiske Oceans fugle
Prototype

En prototype er en foreløbig udgave af et produkt, som fremstilles, inden der påbegyndes en egentlig produktion af det.

Formålet med en prototype er at demonstrere og teste idéer om funktion og design. Er produktet tilstrækkeligt kompliceret, produceres der efter prototyperne ofte en 0-serie. Formålet med 0-serien er at afgøre, hvorvidt produktet kan massefremstilles og sikre, at eventuelle fejl fra prototypen er udbedret.

Rapid Prototyping 
Rapid prototyping dækker over en række teknikker, der bruges til relativt hurtigt at fremstille en prototype, eventuelt for at vurdere om konceptet kan lade sig gøre i praksis.

Bl.a. anvendes 3D-printning ofte til relativt hurtigt at fremstille en fysisk model af produktet.

Skalamodeller
Ingeniørvirksomhed
Prærieugle

Prærieuglen (Athene cunicularia) er en lille fugl med lange ben. Den har store øjne, et rundt ansigt og nøgne fødder.

Prærieuglen lever på prærier og græssletter i Amerika, fra Canada til spidsen af Sydamerika.

Prærieuglen er kønsmoden efter 1 år.

Den overtager ofte forladte præriehundehuller, som bruges som rede. Her lægges 4-6 æg.

Prærieuglen er til forskel fra de fleste andre ugler aktiv om dagen. Den jager ved hjælp af både synet og hørelsen. Dens foretrukne bytte er krybdyr og insekter.

Gallery 

Ugler
Reform

Reform (latin for re tilbage; formatio danne, forme: omdannelse) betegner i politik større planlagte (i modsætning til revolution) fredelige (uden anvendelse af magt) og lovlige ændringer eller omdannelser af bestående forhold (statsforfatningen eller en religion).

Eksempler på danske reformer:
 Kommunalreformen (1970)
 Møntreform (1873) (overgang fra daler til kroner og ører)
 Amtsreform (1793) (overgang fra 24 til 17 amter)
 Amtsreform (1662) (1660?) (overgang fra len til amter)
 Møntreform (1541) (overgang fra ... til daler)
 Møntreform (1300-tallet) (overgang fra penning til skilling, sechsling, søsling, witten, hvid, blaffert)
 Gymnasiereformen af 2004

Eksempler på EU reformer:
 Euro møntreformen – indførelsen af euro og cents i 12 europæiske lande i 2002.

Eksempler på andre reformer:
 Reformationen (1536, religiøs)

Se også 

 Kommunalreform
 Kommunalreformen
 Folkeskolereformen
 Politireformen
 Retskrivningsreformen i 1948
 Sundhedsreformen i USA

Politik