Tornado

En tornado er en hvirvelvind der ved høj hastighed er i stand til at anrette store ødelæggelser på sin vej. Ordet tornado er af spansk oprindelse. En skypumpe må ikke forveksles med en støvhvirvel eller en tornado hvilket den ofte bliver på grund af den cirkulære rotation af en synlig luftsøjle. Skypumper dannes ved konvergenslinjer hvor luft kan rotere samtidige med den rejser i forbindelse med bygeskyer opstår, hvorimod tornadoer dannes under roterende fuldt udviklede cumulonimbus skyer, hvor de fra basen af skyen i det som kaldes sky-vægen strækker sig fra skyen og ned til jorden. Tornadoer og skypumper i sagens natur ikke det samme da de opstår under forskellige forhold og ikke opføre sig på samme måde. Skypumper er det som i usa kaldes en landspout eller waterspout, alt efter om den opstår over vand eller land. Skypumper opstår nedefra og op mens en tornado opstår oppe fra skyen og ned. En skypumpe er svær at se med en radar, da de ikke stammer fra en mesocyklon.

Tornadoer bliver efter den den forbedrede Fujita tornadoskala opdelt fra EF0 til EF5 ud fra hvilke skader vinden medføre. EF0 er små skader og EF5 er voldsomme skader. Danske tornadoer eller skypumper er som regel EF0 eller EF1. Hvordan en tornado kategoriseres i henhold til Enhanced fujita scalaen sker alene ud fra de skader tornadoen forårsager. Det betyder simplificeret at en tornado med vinde på 300 kmt der bevæger sig over en flad slette, kan blive kategoriseres som EF0 hvor imod en tornado med 300 kmt vinde der lægger sin rute gennem en by muligvis kategoriseres som EF4.

Det sted hvor der dannes flest tornadoer i gennemsnit pr. år, er i det midtvestlige USA på The Great Plains. Usa ser op til 1200 - 1224 tornadoer årligt. Tornadoerne forekommer her mest i staterne Nebraska, Oklahoma, Kansas og Texas. Disse fire stater udgør også den såkaldte "Tornado Alley". Højsæsonen for tornadoerne er fra marts til starten af juni, hvor maj er den måned, hvori der opstår flest.

Tornadoer er kendetegnet ved de voldsomme vinde, de genererer. Tornadoer kan være på jorden lige fra få sekunder til flere timer. Disse lokale vejrfænomener ved man endnu ikke nok om til at metrologer eller forskere præcist kan forudsige hvor de vil opstå. Dette har stor betydning særligt i "Tornado Alley", hvor der findes et varslingscenter i Oklahoma City, "Storm Prediction Center/National Weather Service", hvorfra man observerer skyernes rotation og gang og udløser varslingssirener, hvis der er kraftig aktivitet i en tordensky. Tornadoalarm (sirene, radio og tv melding) udløses gennemsnitligt 13 minutter før tornadoen når jorden.

De skyer, der danner tornadoer er cumulonimbussky og det er også de mest imponerende. Cumulonimbusskyen kan nemlig blive op til 15.000 m høj og dermed nå helt op til tropopausen.

En tornados diameter er typisk 45 m (50 yards), men kan blive flere kilomenter brede. Rotationen og her ved tornadoen strækker sig op gennem skyen den rækker ned fra, hvilket betyder at tornadoer er flere kilometer høje. Det meget lave lufttryk inde i tornadoen skaber ekstremt kraftige vinde, og den 3. maj 1999 i Oklahoma City i forbindelse med en yderst forbløffende tornado registrerede en radar vindhastigheder på helt op til 512 km/t. Det var den hidtil hurtigste vind målt på Jorden, og tornadoen, der skabte de kraftige vinde, blev op til 1,6 km i diameter. Det gør tornadoen til den hurtigste vejrskabte vind på Jorden.
Den største tornado registreret er El Reno tornadoen der den 31 Maj 2013 i 40 minutter forsagede død og ødelæggelse i en brede på op til 4160 meter med lokale vindhastigheder på over 474kmt målt med mobile radare, her iblandt "Doppler On Wheels". El Reno tornadoen medførte skader der kategoriserede den som en EF3 tornado. 3 erfarne og 1 mindre erfarne stormspottere døde. De 3 erfarne var del af projektet "Twistex".

Orkaner er også vinde, de er langsommere end de voldsomste tornadoer, men påvirker et langt større område. Nogen forveksler måske tornadoer med orkaner, men der er tale om to vidt forskellige vejrsystemer. Dog er det ikke udsædvanligt at der i lavtrykket orkanen består af kan dannes kraftige skypumper eller sågar tornadoer. Orkaner kan ses fra rummet via et satellitbillede, mens tornadoer ikke kan ses fra den afstand. Dels er tornadoer små i denne sammenhæng og dels skygger toppen af skyen set fra oven. En tornado kan have mange farver, lige fra sort, rød, brun, grå eller hvid, alt efter hvad den suger op i sin hvirvel Hvordan den rammes af sollys er også en faktor. Er en tornado omringet af kraftig regn, kan den være stort set umulig at se, hvilket betyder at der årligt er tilfælde hvor personer havner i en tornado uden at vide det før de rammes af de voldsomme vinde.

Sådan dannes en tornado 

Når en kraftig vind højt oppe i atmosfæren møder en svag vind ved overfladen, kan luften begynde at rotere horisontalt. Hvis det sker inde i en tordenbyge, skubber den opstigende varme luft i tordenbygen det roterende rør af luft op i lodret position.

Kombinationen af den opstigende og roterende bevægelse danner en meget stor søjle med turbulent luft, en mesocyklon. Af årsager, der endnu ikke er nærmere afklaret, forekommer der sommetider en hvirvel inde i mesocyklonen. Denne hvirvel, der bliver synlig, hvis luften er fugtig nok til, at den fortættes, strækker sig nedad, indtil den når Jorden, hvor den så endelig kan blive til en tornado.

Tornadoer i Danmark 
Der kan forekomme tornadoer i Danmark, dog er de sjældne og af svag styrke i forhold til de tornadoer man ser i udlandet.Hvad man ofte oplever i Danmark, er det vi kalder en skypumpe. Skypumper er det man i USA kalder en landspout eller waterspout alt efter om de opstår over vand eller land.
Skypumper opstår under andre forhold end tornadoer, men er i familie med tornadoer da begge grundlæggende er en roterende luftsøjle, skypumper er meget mindre i både størrelse og styrke. Derfor forårsager skypumper heller ikke de samme voldsomme ødelæggelser som stærke til voldsomme EF2 til EF5 tornadoer.

Skypumper og tornadoer er et relativt sjældent observeret vejrfænomen i Danmark, men der optræder sandsynligvis skypumper hvert år. Der findes ingen statistik om, hvor de dannes eller hvor hyppigt, men de fleste skypumper i Danmark dannes formodentlig over vand i sommerhalvåret. Det er svært at sige noget om hvor mange tornadoer vi oplever i Danmark. Hvis man kigger nøje på hvor mange af de hvirvelvinde der opstår i Danmark rent faktisk er skypumper, vil vi formodentlig opdage at ægte tornadoer som opstår oppefra og ned fra en roterende fuldt udviklet cumulonimbus sky er få til ikke eksisterende.

Et typisk eksempel kunne være en vejrsituation i Østersøen i august med en kold luftmasse højt over det sommervarme havvand. I fem kilometers højde kan temperaturen på denne årstid sagtens ligge under -20 °C og vandtemperaturen omkring 20 °C. En sådan temperaturforskel giver en meget ustabil atmosfære med ofte meget voldsom skydannelse til følge. Vinden er gerne ret svag bortset fra lokale kraftigere vinde omkring bygeskyerne. Det er disse vinde der konvergerer mod hinanden og lægger kimen til skypumpen.

Den kraftigste der er observeret i Danmark, optrådte den 6 september, 1882 ved Kattrup, nord for Horsens. 6 Bindingsværkshuse blev knust, og jord blev oprevet på markerne i dybe furer. Tornadoen blev klassificeret som en F4 tornado, og havde et spor på 32.3 kilometer fra Gødvad, til Kattrup. En anden kraftig tornado ramte landsbyen Hostrup øst for Ho Bugt den 24. november 1928. Et stuehus blev jævnet med jorden, og Hostrup forsamlingshus blev delvist knust. Den ramte derefter Alslev og Hyllerslev hvor blandt andet en mølle blev lagt ned. Den havde et spor på 6.8 kilometer og blev klassificeret som en F4 tornado. Den 11. februar 1962, opstod der en tornado over land nordvest for Holstebro hvor ca. 100 bygninger blev beskadiget, nogle voldsomt beskadiget. 500 træer blev knækket eller revet op med rødder i en plantage, og bygningsmaterialer blev transporteret over en strækning på 13 kilometer. Det europæiske stormlaboratorium (ESSL) klassificerede Holstebro-tornadoen som en F3/T7 tornado, tredjehøjeste på fujita skalaen & fjerdehøjeste på TORRO skalaen. 
Billeder viser tage revet af, boligblokke voldsomt beskadiget, og bygninger delvist kollapset. En anden med samme styrke ramte Fårvang, året efter. over 20 bygninger blev beskadiget, her under en skole. Der var særligt mange beretninger om skypumper i Danmark i somrene 1999 og 2002.

Klassificering af tornadoer 

 Til formål for studier, såsom "Tornado Klimatologi", så bliver fujita skalaen sat i grupper.

Tornadoer bliver klassificeret via skader som tornadoen har lavet på bygninger og landskab i form af skade indikatorer der er kaldt for "Degree of damage & damage indicator" (DOD-DI). Skaderne estimere tornadoen's vindhastighed. Tornadoer deles ind i seks kategorier, efter hvor stor vindstyrke de har. Til dette formål benyttedes tidligere Fujitaskalaen, men efter 2007 den Forbedrede Fujita skala. I Europa bruger man den Internationale Fujita Skala, som blev udgivet den 1 august, 2023. Før hen brugte man ofte den gamle fujita skala & TORRO Skalaen da europa har nogle andre standarder for Byggeri og anlæg, der har gjort at Amerikanske Skade Indikatorer fra EF skalaen er svært at bruge udenfor USA. Da den første or anden udkast af IF skalaen blev udgivet i 2018 og i maj 2023, brugte man også dem.

Referencer

Se også 
 Orkan, Tyfon, Cyklon, Skypumpe

Eksterne henvisninger 

 19. jun. 2019, eb.dk: Supercelle kan ramme Danmark: Risiko for tornadoer
 tornadoproject.com 
 Welcome to the Tornado Debris Project Home Page
 13.09.2010, National Geographic: Oplev sjælden ild-tornado

Meteorologi
Naturkatastrofer
Vejr
Rotation