Asetro



Asetro/asatro er en nyhedensk religion, som søger at genoplive den førkristne religion i Norden. Det sker så vidt muligt ud fra kildemateriale om troen, men dele bliver genopfundet. Især viden om ritualerne er mangelfuld. Asatroen går under mange forskellige navne som den gamle skik, den forne sæd (eller Forn siðr), seden, folketro, vættetro, alfetro og vanetro og ikke mindst Nordisk mytologi. Asetro er en voksende religion i hele Skandinavien.

Hovedtræk og definition 

Asetro, også kendt som asatro, er en moderne religiøs trosretning, der er baseret på genoplivningen og dyrkelsen af de gamle nordiske guder og mytologi. Navnet "asetro" kommer fra de oldnordiske ord "Áss," der henviser til aseguderne, og "tro," som henviser til “trosretning” eller religion”. Asetro fokuserer på guderne fra den gamle nordiske mytologi, såsom Odin, Thor og Freja, samt på respekt for de gamle skikke fra de nordiske lande.

Asetro er en af de mange former for nyhedenske religiøse bevægelser, der er opstået i det 20. og 21. århundrede som en reaktion på det moderne samfund og som en måde at genoplive og bevare gamle traditioner og kulturarv. Praksis og overbevisninger inden for asetro kan variere fra person til person, og fra gruppe til gruppe, da det er en trosretning, der giver mulighed for forskellig tolkning og tilgang.

Litterære kilder 
De vigtigste skriftlige kilder til asetroen er den ældre Edda og den yngre Edda.

Ældre Edda (alternativt: Den poetiske Edda, Sæmunds Edda, eddadigtene, bare Edda m.fl.) er en digtsamling med fortællinger fra nordisk mytologi og nordiske heltesagn. De blev i 13. og 14. århundrede nedskrevet i Island, men de oprindelige forfattere er i dag ukendte. Digtene er sandsynligvis flere hundrede år ældre og er overleveret gennem mundtlig tradition. De udgør en central tekstgruppe i den islandske litteratur fra middelalderen.

Betegnelsen Edda var oprindeligt navnet på Snorre Sturlassons lærebog i skjaldekunst fra omkring 1220. Men da et manuskript med de ældre eddadigte blev genopdaget i 1643, blev det nyfundne bogværk kaldt Ældre Edda for at adskille det fra Snorres værk, som nu kaldes Yngre Edda. Hvad selve ordet edda betyder er omdiskuteret, men det antages enten at relatere til ordet oldemor (norrønt: edda), altså historier fra oldemors tid eller er en afledning af ordet óðr (digterisk inspiration) eller det latinske edo (jeg udgiver, fremstiller). Især kvadene Havamál og Völuspá bruges til at definere troen.

Asatro i Skandinavien 

Der er dyrkere af asatro i Danmark. Det største af de trossamfund i Danmark er Forn Siðr, som blev godkendt som trossamfund i 2003. Forn Siðr blev stiftet i 1997 og har cirka 600 medlemmer. Lignende organisationer findes i Island, Sverige og i Norge. Dertil er der en del, der praktiserer for sig selv eller i små grupper. Lokale asatrogrupper kaldes enten blótlaug eller godeord.

Asatroen dyrker ase- og vaneguderne fra den nordiske mytologi og forskellige dise- og vættefolk. De omtales som "Magterne". Magterne hyldes gennem blòt, der ofte foregår i en indviet kreds af udøvere, der hilser guder, diser/vætter eller forfædrene ved at drikke en skål for dem. De moderne asatro ritualer foregår primært udendørs. I Danmark har asatroende ingen templer

Der er ikke nogen enkelt fortolkning af de norrøne tekster inden for de asatros miljø. Hver har ret til at fortolke myterne sådan, som det giver mening for vedkommende og udøve troen på en passende måde. Som der står i den sidste del af Forn Siðrs "trosbekendelse":
Gudernes ansigt
ingen kender
vi laver et billede
som ligner os selv,
vi ser det samme,
men ser forskelligt,
ingen kan sige
hvis syn der er sandest.

Det betyder, at asatroen ikke har præster eller religiøse overhoveder.

Tilgange inden for asatroen 
I Danmark er der mange asatroende i trossamfundet Forn Siðr. Alligevel er der mange forskellige strømninger i det danske asatromiljø,     som alle kan findes både i og uden for det store trossamfund. Det er normalt, at grupper og individer rummer flere af disse ingredienser. De kombineres altså i høj grad.

Konventionel asetro og vikingereligion: 

Den mest almindelige form for asatro, der ofte omtales som "konventionel asatro," er en trosbaseret tilgang til den gamle nordiske religion. Denne tilgang søger enten at genopfinde eller rekonstruere de gamle trosretninger og praksisser, og den bygger på tro på gamle guder som Odin, Thor, Freja, og andre, samt de tilhørende myter og historier.  Konventionel asatro omfatter ofte gennemførelse af højtidsceremonier, kendt som "blotar," hvor guderne æres og offerseremonier udføres. Mange tilhængere af konventionel asatro værdsætter deres nordiske arv og kultur og ser asatro som en måde at forbinde med deres rødder.  Brugen af nordiske symboler som Mjølnir (Thors hammer), runer og andre elementer er almindelige i konventionel asatro.

Konventionel asetro kan også omfatte vikingereligion, som er grupper, der ser vikingetiden og vikingeinteressen som en naturlig del af asatroen i dag. Disse grupper stræber efter en vikingestil og vikingementalitet i asatroen, og nogle af dem baserer hele eller dele af deres livsstil på at leve som i vikingetiden.

Kildebaseret asatro og rekonstruktionister: 
Kildebaseret asetro prøver at holde sig til kildematerialet om de nordiske religioner i jernalder og vikingetid i det omfang, det kan lade sig gøre. Disse grupper går også under betegnelsen rekonstruktivister eller rekonstruktionister.

Dette er en tilgang, der ofte er mest knyttet til konventionel asetro og søger at rekonstruere og genoplive de gamle nordiske religioner og trosretninger så nøjagtigt som muligt ved hjælp af historisk forskning og kilder som Eddaerne og sagaerne. Disse grupper søger at genskabe de gamle ritualer og overbevisninger.

Eklektikere og individualister: 
Denne gruppe ser asatroen som en åben og fleksibel størrelse, som kan inddrage mange forskellige elemeter fra forskellige traditioner, især wicca og new age. Der er ikke en enkelt “rigtig” måde, og vigtigste er, at det virker for hin enkelte. Denne gruppe kaldes også eklektikerne, idet det vigtige er, hvordan den enkelte personligt vælger at sammensætte sin tro. 

Nogle eklektikere er individualister, idet de udvikler deres egen personlige tilgang til troen og vælger at ikke tilslutte sig en bestemt gruppe eller tradition.

Folketrobaseret asatro: 
Denne tilgang bygger på folketroen eller lavmytologien frem for gudemyterne. Betragter folketroen som den eneste overlevende del af den gamle religion og derfor den eneste oprindelige

Vanetro: 
"Vanetro" refererer til en moderne trosretning, der stammer fra Norden og er baseret på genoplivningen og tilbedelsen af Vanerne gennem ritualer og ofringer. Denne trosretning er også kendt som "Vanatru." Vanetro adskiller sig fra konventionel asatro ved sin specifikke dyrkelse af Vanerne og sit fokus på natur.

Nordisk spiritualitet: 
Nordisk spiritualitet er en tilgang, der fokuserer på åndelighed snarere end på religion eller tro. Spiritualitet adskiller sig således fra konventionelle religiøse tilgange ved at lægge mere vægt på elementer som shamanisme eller personlig udforskning end på f.eks. ritualer og gudedyrkelse.

Økologisk asatro: 
Dette er en moderne tilgang til asatro, der fokuserer på naturdyrkelse og bæredygtighed. Tilhængere af denne retning ser asatro som en måde at forbinde med naturen og tage vare på miljøet.

Anarkistisk asetro: 
Anarkistisk asatro er en fusion af asatro, den gamle nordiske religion, og anarkisme, en politisk og filosofisk bevægelse, der afviser hierarkier og autoriteter. Denne tilgang til asatro har udviklet sig som en måde at integrere spirituelle overbevisninger med anarkistiske principper om frihed og fravær af statslig eller hierarkisk kontrol. Tilhængere af anarkistisk asatro afviser traditionelle religiøse hierarkier og religiøse ledere. De mener, at forholdet til guderne skal være personligt og ikke dikteret af autoriteter.

Naturreligion og animister: 
De religiøse grupper, som fokuserer på naturen, kan se guderne eller ånderne som naturkræfter og betragte sig som animister. Animisme og asatro bliver sommetider set som to separate trosretninger med forskellige rødder og fokusområder. Der findes dog nyere grupper, som kombinerer elementer af nordisk mytologi og kultur med animistiske overbevisninger om ånder i naturen og i alt, hvad der omgiver os. Nordisk animisme er en moderne naturspiritualitet eller naturreligion, der forsøger at integrere nordisk arv og gamle skikke med animistiske idéer

Folkistisk asatro og odinister: 
Folkistisk asatro er grupper, som værner om den nordiske kulturarv og etnicitet. Visse af disse grupper er nationalistiske, mens andre er inkluderende og fredelige.

Begrebet odinisme bruges undertiden som en almen betegnelse for dyrkelse af Odin, men det kan også referere til mere ekstreme og politiske versioner af denne tro. Nogle Odinister som gruppen Odinic Rite har ekstreme eller racistiske holdninger, hvilket har skabt kontrovers omkring dette begreb.

Litteratur 
 Amster, Matthew H. (2015). "It's Not Easy Being Apolitical: Reconstructionism and Eclecticism in Danish Asatro". In Kathryn Rountree (ed.). Contemporary Pagan and Native Faith Movements in Europe: Colonialist and Nationalist Impulses. New York & Oxford: Berghahn Publ.
 Bæksted, Anders; Nordiske guder og helte, 2001 
 Ellis Davidson, Hilda R.; Nordisk Mytologi – Om Gudedyrkelse og Heltesagn, 1996 
 Gotved, Gudrun Victoria; Asatro: de gamle guder i moderne tid, 2001 
 Kamp, Michael; Moderne Asetro, 2008 
 Kure, Henning; I begyndelsen var skriget: Vikingetidens myter om skabelsen, 2010 
 Larsen, Thøger; Edda-myterne - Nordens Gudekvad & Snorris Eddasagn, 2004 
 Larsen, Uffe Hartvig; Vikingers tro og tanke, 2000 
 Lassen, Annette; Odin på kristent pergament, 2011 
 Lembek, Kim og Rolf Stavnem; Edda, 2012 
 Lund, Allan A.; De etnografiske kilder til nordens tidlige historie, 1993 
 Pedersen, René Dybdal; I lysets tjeneste - nye religiøse og spirituelle grupper i Danmark, 2005 
 Rountree, Kathryn; Contemporary pagan and native faith movements in Europe, 2015 
 Schjødt, Jens Peter; Det førkristne Norden, 1999 
 Simonsen, Jørgen Bæk; Vikingerne ved Volga - Ibn Fadlans rejsebeskrivelse, 1981 
 Sonne, Lasse Christian Arboe; Thor-kult i vikingetiden, 2013 
 Steinsland, Gro; Norrøn religion, 2005 
 Sørensen, Preben Meulengracht og Gro Steinsland; Vølvens Spådom, 2001 
 Sørensen, Preben Meulengracht; Kapitler af Nordens litteratur i oldtid og middelalder, 2006

Eksterne kilder/henvisninger 
 Asatro Samling - hjemmeside om asatroen
 Forn Siðr – Trossamfund for asatroende.
 Nordisk Zen - online magasin om asatro 
 Livtraser - hjemmeside om moderne asatro
 Heimskringla - Hjemmeside med en meget stor mængde kildetekster

Noter 

 
Nordisk mytologi