alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Æ

Æ, æ er det 27. bogstav i det danske alfabet.

Tegnet Æ er opstået som ligatur af bogstaverne A og E, som i det latinske ae. Det har været brugt i flere sprog, bl.a. på oldengelsk, middelalderlatin og stadig i kirkelatin og lægelatin. Æ kan også bruges i engelske ord af latinsk oprindelse, men er blevet ualmindeligt i dag. Æ må ikke forveksles med ligaturen Œ på fransk, som er en sammenskrivning af oe. I nogle skrifttyper og håndskrifter kan de dog have samme form.

Æ bruges i dag i dansk, norsk, islandsk, færøsk og ossetisk som et selvstændigt bogstav i alfabetet. På tysk og svensk bruges i stedet bogstavet Ä. Svensk har brugt Æ frem til 1600-tallet.

På sønderjysk og thybomål har pronomenet der betyder 'jeg', formen Æ. I det internationale fonetiske alfabet er [æ] en fortungevokal med en åbningsgrad mellem halvåben og åben.

Computertegnsæt 

I unicode er Æ U+00C6 og æ U+00E6.
På Microsoft Windows-maskiner vil [Alt]0198 give Æ og [Alt]0230 give æ.

På en webside kan en af formerne i tabellen til højre bruges, uanset hvilket tegnsæt der bruges.

Referencer 
 

Latinske bogstaver
Jan Pedersen (jurist)

Jan Pedersen (født 18. februar 1951) er dr.jur. og professor i skatteret ved Aarhus Universitet.

Jan Pedersen blev cand.jur. i 1977 og modtog doktorgraden i 1989 for sin disputats Skatteudnyttelse. Han blev ansat som professor i 1984 og var før dette advokat. Er i dag også hovedredaktør på Karnovs Lovsamling.

Eksterne henvisninger 
 CV

Jurister fra Danmark
Ansatte ved Aarhus Universitet
Redaktører fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Skattefolk fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Diskussion

En diskussion er en debat mellem mennesker af forskellige synspunkter. Diskussionen er en vital og afgørende del af et frit og demokratisk samfund, hvor den afløser konflikter og vold. Diskussionens væsen er at drøfte et emne i alle dets perspektiver, så deltagerne og de som lytter kan overveje og danne eller styrke deres synspunkt.

Retorik
SSLUG

Skåne Sjælland Linux User Group forkortet SSLUG er en forening af brugere af styresystemet Linux- en såkaldt Linux-brugergruppe, der primært er for brugere fra Sjælland og Skåne.

SSLUG har i dag over 3000 medlemmer i henhold til deres hjemmeside og er aktiv inden for it-politik, hvor der især kæmpes imod softwarepatenter i Danmark og EU.

På trods af at foreningen er svensk, så er langt den største del af medlemmerne danske, hvilket blandt andet har medført et krav i vedtægterne om, at mindst et bestyrelsesmedlem skal være svensk.

Aktiviteter 

SSLUG står blandt andet bag:
 "Den Store Danske Ordliste" – et projekt for udvikling en fri dansk ordbog til stavekontrol. Ordlisten benyttes blandt andet af kontorpakken OpenOffice.org.
 "Linuxbog-projektet" – der udgiver en række bøger om Linux.
 Det anarkistiske kalendersystem ADiCT.
 Medarrangør af den årlige fri software-konference Open Source Days.
 Møder i Roskilde , Skåne, København og Næstved, hvor der nørdes frit.
 Arrangør af Linuxparty i Roskilde (2003-2006).
SSLUG er de senere år blevet en skygge af sig selv. Siden omkring 2011-2012 har aktiviteterne alene været de ugentlige møder i København og Roskilde.

Historie 
SSLUG blev stiftet den 27. maj 1996 på foranledning af Martin Svensson og Martin Wahlén, som afholder det første møde på Kajplats 305 i Malmø.

Under den danske storkonflikt i maj 1998 var SSLUG medarrangør af den første Linux-konference i Danmark med navnet Linux98, hvor der kom 500 deltagere.

I slutningen af 1998 og starten af 1999 går udviklingen stærkt og på under et år går foreningen fra 200 medlemmer til 6000 medlemmer og bliver en af verdens største Linux-brugergrupper.

Eksterne links 
 SSLUGs hjemmeside
 Lokaliseringsprojekter
 Den Store Danske Ordliste 
 Linuxbog-projektet
 ADiCT
 LOCAL: (Sweden) SSLUG will be started – annonceringen på nyhedsgruppen comp.os.linux.announce at SSLUG vil blive startet den 27. maj 1996.
 Open Source Days 

Linux
Foreninger fra Danmark
Sjælland

Sjælland (oldnordisk: Selund, latin: Selandia) er med sine 7.031 km² den største ø i det egentlige Danmark, altså bortset fra Grønland (i Rigsfællesskabet), og den 95. største ø i verden. Hovedparten af øens 2.287.740 indbyggere (2017) bor i og omkring Danmarks hovedstad, København, i alt 1.213.822 (2012).

Mod vest adskilles Sjælland fra Fyn af Storebælt, mens det mod øst er Øresund, der adskiller Sjælland fra Skåne og dermed Sverige. Der er forbindelse til Fyn via Storebæltsforbindelsen, til Skåne via Amager og Øresundsbron, til Møn via Dronning Alexandrines Bro og til Falster via Farøbroerne og Storstrømsbroen. Der er flere forbindelser til Amager, herunder Langebro, Sjællandsbroen og Kalvebodbroerne.

I den nordiske mytologi blev Sjælland skabt af gudinden Gefion.

Geografi 
Sjælland har hovedsagelig lave og sandede kyster med enkelte undtagelser som kalkklinter ved Stevns Klint og lerklinter en række andre steder. Øens landområde er primært et bakket moræneland med flere tunneldale, åse og moræneflader. Det højeste, menneskeskabte punkt er Gyldenløves Høj (126 m) (uden den kunstige høj 121,3 m) og det næsthøjeste er Vejrhøj (121 m). Det højeste naturlige punkt er Kobanke (122,9 m), Faxe Kommune ved Rønnede, Sydsjælland.

Geografiske underinddelinger 
Begreber som Midt-, Nord-, Syd-, Øst- og Vestsjælland forvrides af, at København er så dominerende.

 Hovedstadsområdet
 Nordsjælland forstås således som området nord for København og øst for Isefjorden.
 Østsjælland begynder ved Køge og udgøres for størstedelen af halvøen Stevns.
 Sydsjælland er området omkring og syd for Næstved.
 Vestsjælland er sædvanligvis ensbetydende med det tidligere Vestsjællands Amt. Dog har området omkring Haslev ingen geografisk sammenhæng med Vestsjælland.
 Nordvestsjælland størstedelen af det tidligere Holbæk Amt, omkring byerne Holbæk, Kalundborg og Nykøbing Sjælland
 Sydvestsjælland omfatter området omkring Slagelse, Korsør og Skælskør. Undertiden medregnes dog også Sorø og Næstved
 Midtsjælland forstås normalt som området mellem Roskilde og Holbæk og egnen omkring Ringsted. Undertiden medregnes selve Roskilde, Sorø og Haslev
Odsherred og Hornsherred er historiske landskabsbetegnelser.

Byer

Se også 
 Liste over beboede danske øer
 Region Sjælland
 Region Hovedstaden

Fodnoter
Amt (flertydig)

Amt  (fra tysk, embede / embedsdistrikt) kan henvise til flere artikler:
 Amt – amtskommuner, amter
 Statsamt – herunder stiftamter
 Amt (Tyskland) – en tysk administrativ enhed, størrelsesmæssigt modsvarende primærkommuner, men med andre beføjelser
 Amt (Kina) – en kinesisk administrativ enhed på tredje niveau, efter provins/region og præfektur
1970'erne

Århundreder: 19. århundrede – 20. århundrede – 21. århundrede

Årtier: 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne – 1970'erne – 1980'erne 1990'erne 2000'erne 2010'erne 2020'erne

År: 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979

Begivenheder 
Verden
 Oliekrise
 Gidseltagning i Iran
Margaret Thatcher blev premierminister.
 Watergate-indbrud og -skandale.
 Richard Nixon trådte tilbage.
Willy Brandt trådte tilbage og blev afløst af Helmut Schmidt.
 Vietnamkrigen sluttede i 1975.
 Frygt for atomkrig
 Høj inflation og høj arbejdsløshed, altså både høj inflation og stagnerende økonomi, kaldet stagflation.
 Disco og punk/punk rock-musik
 En tid med superstjerner og idoler i sport og musik efter det store rumprogram i 1960'erne.
Lommeregneren gjorde regnestokken forældet.
PC-revolutionen
 Unix lavet sammen med C programmeringssproget.
 Microsoft blev grundlagt.
Apple Inc. blev grundlagt.
Danmark

 Christiania blev besat af slumstormere i 1971.
 Bombemanden fra Gladsaxe placerede bomber på døre i telefonbokse i København og omegn.
 Dronning Margrethe 2. blev i januar 1972 dronning af Danmark efter sin far Frederik 9.'s død.
 Roskilde Festival fandt sted for første gang i 1971.
 Olsen-banden-filmene blev populære.
 Serien Huset på Christianshavn blev populær.
Folkeafstemning om Danmarks medlemskab af det Europæiske Fællesmarked
Statsminister Jens Otto Krag blev afløst af Anker Jørgensen.
Jordskredsvalget

Verdens ledere 
 Anwar Sadat (egyptisk præsident)
 Gerald Ford
 Jimmy Carter
 Leonid Bresjnev
 Mao Zedong (død 1976)
 Richard Nixon
 Salvador Allende
 Augusto Pinochet
 Francisco Franco
 Fidel Castro
 Anker Jørgensen
 Georges Pompidou
 Valéry Giscard d'Estaing
 Willy Brandt
 Helmut Schmidt
 Harold Wilson
 Edward Heath
 James Callaghan
 Margaret Thatcher
 Indira Gandhi
 Muammar Gaddafi
 Golda Meïr
 Yitzhak Rabin
 Menachem Begin
 Ruhollah Khomeini
 Hafez al-Assad
 Yasser Arafat
 Kim Il-sung
 Pol Pot
 Idi Amin

Sportsidoler 
 Muhammad Ali
 Larry Bird
 Terry Bradshaw
 Franz Beckenbauer
 Johan Cruyff
 Allan Simonsen
 Ole Olsen
 Björn Borg
Pelé

Kunstnere 
 ABBA
 Alan Alda
 Alice Cooper
 Andy Griffith
 Bachman-Turner Overdrive
 Barry Manilow
 Billy Joel
 Bob Marley
 Bob Newhart
 Bee Gees
 Cheryl Tiegs
 David Bowie
 David Cassidy
 Electric Light Orchestra
 Elton John
 Elvis Costello
 Eagles
 Fleetwood Mac
 Carrol O'Connor
 Gary Coleman
 Gary Glitter
 Gasolin
 Gloria Gaynor
 Gordon Lightfoot
 Jack Nicholson
 James Taylor
 Jimmy Buffett
 J.J. Walker
 John Travolta
 Johnny Whitaker
 Kiss
 Led Zeppelin
 Mark Hamill
 Marlo Thomas
 Mary Tyler Moore
 Olivia Newton-John
 Pink Floyd
 Richard Dreyfuss
 Ron Howard
 Sean Cassidy
 Sex Pistols
 Steve Martin
 The Carpenters
 Otto Leisner

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
Ægide

Ægide eller Aigis (, Aigis) er Zeus' skjold eller panserkåbe. 

Via latin (aegis, gen. aegidis) er ægide blevet en betegnelse for førerskab, beskyttelse eller protektion.

Genstande i græsk mytologi
Egyptologi

Egyptologi er læren om og studiet af det gamle Egypten.

Uddannelse
I Danmark kan man tage bachelor- og kandidatuddannelser i Ægyptologi (Københavns Universitet) på Institut for Tværkulturelle og Regionale Studier på Københavns Universitet. Studiet omfatter egyptisk historie, arkæologi og sprog (dvs. hieroglyffer, demotisk og koptisk). En person med sådan en uddannelse kaldes en ægyptolog. Ægyptologer på Københavns Universitet specialiserer især i forskning i de mange ægyptiske kilder skrevet med hieroglyffer og demotisk skrift, og især i arbejdet med læsning af teksterne i Carlsbergs Papyrus samling.

Se også 
 Mumie
 Assyriologi
 Papyrologi
 Manethon

Kilder/henvisninger 

 Lexopen

Eksterne henvisninger 
 Egyptologi ved Carsten Niebuhr Afdelingen på Københavns Universitet 
 Om egyptologi på UddannelsesGuiden.dk 
 hierakonpolis.org  Citat: "...Hierakonpolis is one of the most important archaeological sites for understanding the foundations of ancient Egyptian society..."
 Ancient Egypt: the Mythology – most comprehensive site on ancient Egyptian mythology on the web 

Videregående uddannelser i Danmark
Historie
Arkæologi
Æon

En æon ( for evighed) i generelt sprogbrug et meget langt tidsrum, en evighed.

I geologien er æon den største tidsinddeling i Jordens geologiske historie.
Tiden siden Jordens dannelse for ca. 4,6 milliarder år siden inddeles i i alt fire æoner:
 Phanerozoikum (542 millioner år siden til i dag).
Superæonen Prækambrium indeholder de tre:
 Proterozoikum (2,5 milliarder til 542 millioner år siden). 
 Arkæikum (3,8 til 2,5 milliarder år siden).
 Hadal, (fra Jordens dannelse til de ældst bevarede bjergarter).

Æoner opdeles i æraer, bortset fra Hadal.

De bjergarter, der dannes i løbet af en æon, udgør en kronostratigrafisk enhed; eonothem. Eonothemet Proterozoikum blev dannet i løbet af æonen Proterozoikum.

I astronomi er en æon 1 milliard år.

Referencer 

Geokronologiske enheder
Tidsenheder
Europadagen

Europadagen fejres den 9. maj og kan betragtes som EU's mærkedag.

Dagen markerer Schuman-erklæringen, der er opkaldt efter Frankrigs udenrigsminister Robert Schuman. Han foreslog i en tale 9. maj 1950, at Frankrig og Tyskland samt ethvert andet land, som måtte ønske at deltage, skulle samordne deres produktion af kul og stål.

Københavns Universitet flager med det europæiske flag på Europadagen. Busserne i København flager med Europa-flaget sammen med Dannebrog 

Talen resulterede i Kul- og Stålunionen, som betragtes som forløberen for Den Europæiske Union.

Se også 

 EU's historie

Mærkedage
Dagen
Europium

Europium (opkaldt efter Europa) er det 63. grundstof i det periodiske system, og har det kemiske symbol Eu: Under normale temperatur- og trykforhold optræder dette lanthanid som et forholdsvis blødt (omtrent som bly), sølvhvidt metal der hurtigt iltes ("ruster").

Kemiske egenskaber 
Europium er det mest reaktionsvillige lanthanid, og angribes øjeblikkeligt af atmosfærisk luft: Ved temperaturer mellem 150 og 180 °C antændes stoffet spontant, og brænder med en rød flamme under dannelse af Europium(III)oxid (Eu2O3). Selv når det opbevares under mineralsk olie for at hindre luften adgang, ser man sjældent det rene, ikke-iltede metal. I forbindelse med vand danner det gas-formig brint og det svagt basiske europiumhydroxid.

Mens de fleste andre lanthanider alene optræder med oxidationstrin 3, kan europium indgå med både oxidationstrin 2 og 3, og meget usædvanligt for lanthaniderne synes europium at "foretrække" oxidationstrin 2 frem for 3 som hos de andre lanthanider. Europium i oxidationstrin 2 "opfører" sig i kemisk henseende meget som barium i samme oxidationstrin, da de har næsten ens ionradier.

Tekniske anvendelser 
Europium tilsættes visse glas-sorter til brug i lasere, og bruges i test for Downs syndrom og en række andre medfødte defekter. Stoffets evne til at absorbere neutroner udnyttes i atomreaktorer.

Europiumoxid bruges i vid udstrækning i rollen som det røde "fosfor" i farve-billedrør til "gammeldags" fjernsyn og computerskærme samt i sparepærer. Europiums fluoriscerende egenskaber udnyttes i fremstillingen af fluorescerende glas, og i fluorescerende mønstre på Euro-pengesedler der skal modvirke falskmønteri.

Historisk 
Europium blev første gang konstateret i 1890 af den franske kemiker Paul Émile Lecoq de Boisbaudran, som i spektret for en blanding af samarium og gadolinium fandt spektrallinjer som ikke kunne forklares ud fra de to stoffers spektre. Men æren for opdagelsen af europium tilskrives normalt hans landsmand, Eugène-Antole Demarçay, som i 1896 kom på sporet af stoffet i urene prøver af de dengang nyopdagede samarium, og i 1901 isolerede europium. Året efter lykkedes det at udvinde rent, metallisk europium.

Forekomst 
På grund af stoffets reaktionsvillighed finder man aldrig europium i dets rene, metalliske form i naturen; til gengæld findes det i en lang række mineraler, hvoraf de vigtigste for den kommercielle udvinding af stoffet er monazit og bastnasit: Herfra udvindes flere forskellige sjældne jordarter ved en ionbytnings-proces. Europium er desuden blevet konstateret i spektrene fra Solen samt visse andre stjerner.

Isotoper 
Naturligt forekommende europium består af to stabile isotoper; 151Eu og 153Eu, hvoraf sidstnævnte er den mest udbredte med 52,2 procent. Dertil kender man 35 radioaktive isotoper, hvoraf 150Eu er den mest stabile med en halveringstid på 36,9 år.

Eksterne links 

 Europium, what do cathode ray tubes, "Blue John" and moon rocks have in common? GRRLScientist .   

Lanthanider
Sjældne jordartsmetaller
Eurotunnelen

Eurotunnellen er en jernbanetunnel under Den Engelske Kanal. På den franske side er udgangspunktet Coquelles ved Calais. I England munder tunnelen ud i Folkestone ved Dover.

Tunnelen er 50,3 km lang og verdens næstlængste undersøiske tunnel (kun Seikantunnelen i Japan er længere). Den åbnede for passagerdrift den 14. november 1994 og gennemkøres på ca. 28 minutter. Hele ruten mellem Calais og Dover tager 35 minutter. I 2000 var 48 % af de transporterede køretøjer lastbiler.

Højhastighedstoget Eurostar kører også i tunnelen og forbinder Paris og Bruxelles med London. I tunnelen er maksimalhastigheden 160 km/t, mens toget kører med hastigheder på op til 300 km/t. 

Ud over tunnelen er der færgeforbindelse mellem Calais og Folkestone samt en række andre franske og engelske havne.

Henvisninger 

Tunneler i Frankrig
Tunneler i England
Jernbanetunneler
Det Ægæiske Hav

Det Ægæiske hav eller Ægæerhavet (, Aigaion Pelagos) er den del af Middelhavet, der ligger mellem det græske fastland og Lilleasien. Mod syd afgrænses havet af øen Kreta. Havet rummer talrige øer og øgrupper, bl.a. Sporaderne, Kykladerne og de Dodekanesiske Øer.

Ægæerhavet var fødested for to af oldtidens store civilisationer: den minoiske på Kreta og den mykenske på Peloponnes. Senere udviklede bystaterne Athen og Sparta sig, og sammen med mange andre bystater udgjorde de Antikkens Grækenland. Senere magter i området var Perserriget, Romerriget, det Byzantinske Rige, Venedig, seldsjukkerne og Det Osmanniske Rige.

Demokratiet blev udviklet i området omkring Ægæerhavet.

Kilder/henvisninger 

 Lexopen
Partikelaccelerator

En partikelaccelerator er et apparat til at accelerere ladede partikler op til en høj hastighed.

Anvendelser 
Acceleratorer anvendes i stor udstrækning til eksperimentel grundforskning i fysik, men de anvendes også til medicinsk behandling til blandt andet strålebehandling af kræft eller til fremstilling af isotoper til PET-skanning.

Ved anvendelse til medicinsk behandling udsender acceleratoren stråler i form af elektroner eller fotoner som begge kan anvendes til behandling af kræft.

Subatomar fysik
Elektromagnetiske fremdriftsenheder
Eksperimentalfysik
Årti

Et årti (eller dekade) er et tidsrum på 10 år.

De årtier, der er dækket i Wikipedia, er blå nedenfor.

Se også århundreder og historie.

Ovenstående er det kardinale system, hvor det sidste årti f.Kr og første årti e.Kr. mangler et år, eller man accepterer, at der er to år 0.

Den gregorianske kalender begynder med år 1, og derfor slutter første årti den 31. december 10, det ordinale system.

Tidsenheder
Baden-Württemberg

Baden-Württemberg er en af Tysklands 16 delstater. Den ligger i det sydvestlige Tyskland og grænser op til Schweiz mod syd, Frankrig mod vest, Rheinland-Pfalz og Hessen mod nord og Bayern mod nord og øst.

Baden-Württemberg har 11.280.257 indbyggere (31.12.2022) og 11.100.394 indbyggere (31. december 2019), dækker 35.750 km² og er den tredjestørste af de 16 delstater i befolkning og areal. Hovedstaden er Stuttgart. Andre vigtige byer er Mannheim, Karlsruhe, Freiburg, Heidelberg, Heilbronn, Ulm, Pforzheim, Ludwigsburg, Esslingen og Reutlingen.

Baden-Württemberg er en parlamentarisk republik, hvor den lovgivende magt udøves af Baden-Württembergs landdag, der vælges ved delstastsvalg. Den udøvende magt ligger hos Baden-Württembergs regering, der ledes af Baden-Württembergs ministerpræsident. Ministerpræsident er Winfried Kretschmann fra partiet Die Grünen. Han leder en koalitionsregering mellem Die Grünen og det socialdemokratiske SPD. Kretschmann er den første ministerpræsident (delstatspræsident) fra Die Grünen. Hans regering tiltrådte efter delstatsvalget i 2011.

Baden-Württemberg blev dannet den 25. april 1952 ved sammenlægning af delstaterne (Länder) Baden, Württemberg-Baden og Württemberg-Hohenzollern.

Ministerpræsidenter 

 1952 – 1953: Reinhold Maier (FDP/DVP)
 1953 – 1958: Gebhard Müller (CDU)
 1958 – 1966: Kurt Georg Kiesinger (CDU)
 1966 – 1978: Hans Karl Filbinger (CDU)
 1978 – 1991: Lothar Späth (CDU)
 1991 – 2005: Erwin Teufel (CDU)
 2005 – 2010: Günther Oettinger (CDU)
 2010 – 2011: Stefan Mappus (CDU)
 Siden 2011: Winfried Kretschmann (Grüne)

Administrativ opdeling 

Baden-Württemberg er siden 1. Januar 1973 opdelt i fire Regierungsbezirke, tolv Regioner (med et Regionalverband), 35 Landkreise og ni Stadtkreise (svarer til kreisfrie byer, men benævnes Stadtkreis i Baden-Würtemberg.

Regierungsbezirke og Regionen 
 Freiburg med Regionerne Hochrhein-Bodensee, Schwarzwald-Baar-Heuberg, Südlicher Oberrhein
 Karlsruhe med Regionerne Mittlerer Oberrhein, Nordschwarzwald, Rhein-Neckar
 Stuttgart med Regionerne Heilbronn-Franken, Ostwürttemberg, Stuttgart
 Tübingen med Regionerne Bodensee-Oberschwaben, Donau-Iller, Neckar-Alb

Regionen Donau-Iller omfatter også et grænseområde i Bayern. Regionen Rhein-Neckar omfatter også grænseområder i Hessen und Rheinland-Pfalz.

Byer og Landkreise 

Til Landkreis Konstanz hører også eksklaven Büsingen am Hochrhein (BÜS), som ligger i nærheden af Schaffhausen og er omsluttet af Schweizisk område.

Landkreisene har siden 1956 været sammensluttet i Landkreistag Baden-Württemberg

Kommuner 
Delstaten Baden-Württemberg har i alt 1108 kommuner (1. Januar 2007).

Ekstern henvisning 

 Officiel regeringsportal

 
Delstater i Tyskland
Bodensøen
Saale

Saale er en biflod til Elben. Den østtyske by Halle ligger ved Saale. Den næstsidste istid, Saale-istiden, er opkaldt efter denne biflod.

Henvisninger 

Floder i Sachsen-Anhalt
Halle (Saale)
Georg Gearløs

Georg Gearløs er en fiktiv figur i Disneys tegneserier , og han er en opfinder som bor i Andeby. Han er hårdtarbejdende, og han bruger nogle gange sin tænkehat. Han har også en genial hjerne og opfinder lige fra maskiner til flyvende biler og rumfartøjer.

Til at hjælpe sig har Georg sin trofaste følgesvend Lille Hjælper, som er en lille robot med en lyspære i stedet for et hoved. Dette fremgår af en historie af Don Rosa, der også afslører, at Georg Gearløs' far også var opfinder før Georg tog over for ham.

Georgs første optræden var i historien Gladstone's Terrible Secret fra Walt Disney's Comics & Stories 140 (Anders And & Co. nr. 2 fra 1953) af Carl Barks.

Siden dukkede han også op som bifigur i historier om Grønspætterne, hvor han selv er med i korpset og udnytter sine evner i lejrlivet.

Eksterne henvisninger 

 
 

Anders And-figurer
Saadi

Saadi (persisk: ) var en persisk klassisk digter, der levede cirka 1213-1291. Han kendes for værkerne Gulistan og Bustan.

Kilder/henvisninger 
 Lexopen

Digtere fra Iran
South Asian Association for Regional Cooperation

South Asian Association for Regional Cooperation (forkortet SAARC) er en sydasiatisk organisation for regionalt samarbejde. Organisationen blev stiftet i december 1985. Målsætningen er at fremme det regionale samarbejde i regionen, øge samhandel mellem medlemslandene og styrke den økonomisk udvikling i Sydasien generelt.

Organisationen har hovedsæde i Kathmandu (Nepal), og følgende stater er medlemmer: Bangladesh, Bhutan, Indien, Maldiverne, Nepal, Pakistan og Sri Lanka samt siden april 2007 også Afghanistan. Derudover er Kina observatør sammen med EU, USA, Iran, Sydkorea og Japan.

Eksterne henvisninger 

 SAARC – officiel website 

Internationale organisationer
Afghanistan
Bangladesh
Bhutan
Indiens politik
Maldiverne
Nepal
Pakistan
Sri Lanka
Etableret i 1985
FN's Flygtningehøjkommissariat

FN's Flygtningehøjkommissariat, forkortet UNHCR (eng.: Office of the United Nations High Commissioner for Refugees), grundlagt 1950, er en FN-organisation, der har til formål at sikre flygtninge beskyttelse samt at finde varige løsninger på deres problemer. Flygtningene hjælpes efter henvendelse fra et FN-land. Efterfølgende assisterer organisationen med hjælp ved flygtninges genhusning i deres oprindelige hjemland.

FN's Flygtningehøjkommissariat blev oprettet af FN's generalforsamling i 1950 og har hovedkontor i Geneve, Schweiz.

Organisationen fik Nobels fredspris i 1954 og 1981.

FN's flygtningehøjkommissær var fra 2005 til 2015 portugisiske António Guterres.

Den 1. januar 2016 overtog italienske Filippo Grandi posten som FN's flygtningehøjkommisær.

Højkommissærer 
 Filippo Grandi, januar 2016- (Italien).
 António Guterres, april 2005-2015 (Portugal).
 Wendy Chamberlin, februar 2005-april 2005 (USA).
 Ruud Lubbers, 1. januar 2001-februar 2005 (Holland), statsminister 4. november 1982-22. august 1994.
 Sadako Ogata, 1990-2000 (Japan).
 Thorvald Stoltenberg, januar-november 1990 (Norge), udenrigsminister 1987-1989 og 1990-1993.
 Jean-Pierre Hocké, 1986-1989 (Schweiz).
 Poul Hartling, 1978-1985 (Danmark), statsminister 1973-1975.
 prins Sadruddhin Aga Khan, 1965-1977 (Iran).
 Félix Schnyder, 1960-1965 (Schweiz).
 Auguste R. Lindt, 1956-1960 (Schweiz).
 Gerrit Jan van Heuven Goedhart, 1951-1956 (Holland).

Fridtjof Nansen (Norge) var højkommissær for flygtninge for Folkeforbundet (FNs forgænger) i 1922-1927.

Eksterne henvisninger 

 
 Højkommissariatet 1954  på nobelprize.org
 Højkommissariatet 1981  på nobelprize.org

Flygtningehøjkommissariat
Flygtninge
Modtagere af Nobels fredspris
Nobelprismodtagende organisationer
Etableret i 1950
Albansk (sprog)

Albansk er et indo-europæisk sprog, som tales af seks millioner indbyggere i det vestlige Balkan. Der er to dialekter med indbyrdes forståelighed: Tosk, som tales i det sydlige og centrale Albanien og blandt minoriteter i det nordvestlige Grækenland; og Gheg (eller Geg), som tales i det nordlige Albanien og af albanerne i Kosovo, Nordmakedonien og Montenegro. Albansk menes at have sit udspring fra det illyriske sprog, som blev talt i regionen for to årtusinder siden.

Geografisk fordeling 

Albanske tales af næsten 7,6 millioner mennesker primært i Albanien, Kosovo, Tyrkiet (2.300.000), Nordmakedonien (520.000), Grækenland (445.000) og Italien (Arbereshe), fortrinsvis i Apulien, Calabrien og på Sicilien (455.000) og af indvandrersamfundene i mange andre lande, bl.a. i USA (433.000), Schweiz (400.000), Tyskland (350,000-400,000), Storbritannien (250.000) og Holland (106.000).

Standard 
Standardalbansk, en revideret form af Tosk-dialekten, er officielt sprog af Albanien og Kosovo, og er også officielt sprog i kommuner i Nordmakedonien, hvor etniske albanere udgør mere end 25% af befolkningen, samt officielt sprog i Montenegro, hvor det tales i kommunerne med etnisk albansk befolkning.

Dialekter 
Albansk er inddelt i to store dialekter: Gheg, Tosk, og overgangsdialekt mellem dem.
Floden Shkumbin er stort set skillelinje, med Gheg talt nord for Shkumbin og Tosk syd for floden.

Flere danske filologer har forsket i albansk, blandt andet Holger Pedersen, Kristian Sandfeld og Gunnar Svane.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 - se endvidere Albansk Wikipedia
 Holger Pedersen: Sprogvidenskaben i det Nittende Aarhundrede. Metoder og Resultater, København, 1924
 Kristian Sandfeld: Balkanfilologien. En Oversigt over dens Resultater og Problemer, København, 1926
 Gunnar Svane: Slavische Lehnwörter im Albanischen, Aarhus, 1992

Albansk sprog
Genève

Geneve (; ) er den næststørste by i Schweiz efter Zürich. Byen er hovedby i den fransktalende kanton af samme navn. Kantonen Geneve er den vestligste af de schweiziske kantoner og omgivet af Frankrig på næsten alle sider. Byen ligger, hvor Genevesøen har sit afløb til floden Rhône.

Geneve er en international by med en kosmopolitisk atmosfære. Mange internationale organisationer har hovedsæde i Geneve. Også FN's forløber Folkeforbundet havde hovedsæde i Geneve. Geneve har lagt navn til Geneve-konventionen.

I det 16. århundrede var Geneve calvinismens hovedby. Michael Servetus døde her.

Transport 
Genève Internationale Lufthavn blev indviet i 1919 og er placeret cirka fem kilometer fra byens centrum. I 2012 ekspederede den knap 14 millioner passagerer.

Statistik 
Befolkningstal i byen Geneve: 197.376 (2014) hvoraf 48 % er udlændinge. Med forstæder: 769.000 og metropol: 1.250.000. Befolkningstal i kantonen Geneve: 414.300 hvoraf 48 % er udlændinge.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Schweiz
 
Tidligere teokratier
Iannis Xenakis

Iannis Xenakis (Ιάννης Ξενάκης) (født 29. maj 1922, død 4. februar 2001) var en græsk-fransk komponist. Han blev født i Brăila, Rumænien af græske forældre og døde i Paris.

Xenakis har været en foregangsmand inden for klangdyrkende musik skabt blandt andet ved hjælp af computerprogrammer.

Værker (uddrag) 

 Metastasis 1954
 Kor- og orkesterværket Nekuia 1982

Eksterne kilder/henvisninger 

 www.xenakisworld.com 

Komponister fra Frankrig
Komponister fra Grækenland
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Illum (ø)

Illum er en lille langstrakt øst mod vest ubeboet ø i Helnæs Bugt, sydvest for Fyn. Den er 3,5 km lang og har et areal på 90 ha. Øen består af små sandbakker forbundet ved lave strandenge. Uden færgeforbindelse til fastlandet. Kendt for dyreforsøg med harer.

Kilder / eksterne henvisninger 
 Lexopen

Faaborg-Midtfyn Kommunes geografi
Øer i Sydfynske Øhav
20. århundrede

19. århundrede – 20. århundrede – 21. århundrede – andre århundreder

Det 20. århundrede består af årene 1901 til 2000, det er ofte forvekslet med 1900-tallet som består af årene 1900 til 1999.

Begivenheder 
Det 20. århundrede var usædvanlig med baggrund i de teknologiske, medicinske, sociale og ideologiske ændringer som skete. Endelig var århundredet præget af en lang række opfindelser, og en skala af krig og folkedrab som ikke var set tidligere.
Alle aspekter af livet for så godt som alle mennesker blev forandret fundamentalt i løbet af det 20. århundrede.

Personer 
 "Det 20. århundrede - De 100 mest betydningsfulde personer i Danmark" af Connie Hedegaard og Claus Hagen Petersen.

Litteratur 
 Det 20. århundredes 100 bøger ifølge Le Monde.

Teknologi 
 20. århundredes største danske ingeniørbedrifter, afstemning blandt 5.400 medlemmer af Ingeniørforeningen.
 Årets Bil i Europa, kåring etableret i 1964 af en gruppe europæiske biltidsskrifter. Juryen består af motorjournalister fra hele Europa.

Eksterne henvisninger 

 
Århundreder
Århundreder

Denne side indeholder alle de århundreder og årtusinder der er dækket i Wikipedia. 

Bemærk at der kan være diskussion om hvor århundreder begynder og ender. Det drejer sig i høj grad om eksistensen af år 0, og diskuteres nærmere der. Hvis man medtager år 0, vil alle de nedenstående perioder rykke et år.

 10. årtusinde f.Kr. fra år 10000 f.Kr. til år 9001 f.Kr.
 9. årtusinde f.Kr. fra år 9000 f.Kr. til år 8001 f.Kr.
 8. årtusinde f.Kr. fra år 8000 f.Kr. til år 7001 f.Kr.
 7. årtusinde f.Kr. fra år 7000 f.Kr. til år 6001 f.Kr.
 6. årtusinde f.Kr. fra år 6000 f.Kr. til år 5001 f.Kr.
 5. årtusinde f.Kr. fra år 5000 f.Kr. til år 4001 f.Kr.
 4. årtusinde f.Kr. fra år 4000 f.Kr. til år 3001 f.Kr.
 3. årtusinde f.Kr. fra år 3000 f.Kr. til år 2001 f.Kr.
 2. årtusinde f.Kr. fra år 2000 f.Kr. til år 1001 f.Kr.
 1. årtusinde f.Kr. fra år 1000 f.Kr. til år 1 f.Kr.
 10. århundrede f.Kr. fra år 1000 f.Kr. til år 901 f.Kr.
 9. århundrede f.Kr. fra år 900 f.Kr. til år 801 f.Kr.
 8. århundrede f.Kr. fra år 800 f.Kr. til år 701 f.Kr.
 7. århundrede f.Kr. fra år 700 f.Kr. til år 601 f.Kr.
 6. århundrede f.Kr. fra år 600 f.Kr. til år 501 f.Kr.
 5. århundrede f.Kr. fra år 500 f.Kr. til år 401 f.Kr.
 4. århundrede f.Kr. fra år 400 f.Kr. til år 301 f.Kr.
 3. århundrede f.Kr. fra år 300 f.Kr. til år 201 f.Kr.
 2. århundrede f.Kr. fra år 200 f.Kr. til år 101 f.Kr.
 1. århundrede f.Kr. fra år 100 f.Kr. til år 1 f.Kr.
 1. årtusinde fra år 1 til år 1000
 1. århundrede fra år 1 til år 100
 2. århundrede fra år 101 til år 200
 3. århundrede fra år 201 til år 300
 4. århundrede fra år 301 til år 400
 5. århundrede fra år 401 til år 500
 6. århundrede fra år 501 til år 600
 7. århundrede fra år 601 til år 700
 8. århundrede fra år 701 til år 800
 9. århundrede fra år 801 til år 900
 10. århundrede fra år 901 til år 1000
 2. årtusinde fra år 1001 til år 2000
 11. århundrede fra år 1001 til år 1100
 12. århundrede fra år 1101 til år 1200
 13. århundrede fra år 1201 til år 1300
 14. århundrede fra år 1301 til år 1400
 15. århundrede fra år 1401 til år 1500
 16. århundrede fra år 1501 til år 1600
 17. århundrede fra år 1601 til år 1700
 18. århundrede fra år 1701 til år 1800
 19. århundrede fra år 1801 til år 1900
 20. århundrede fra år 1901 til år 2000
 3. årtusinde fra år 2001 til år 3000
 21. århundrede fra år 2001 til år 2100
 22. århundrede fra år 2101 til år 2200
 23. århundrede fra år 2201 til år 2300

Se også
årtier, Historiske begivenheder og historie.

Tidsenheder
Hushold

Hushold er den del af økonomien der omhandler livet i den enkelte familie (i modsætning til samfundsøkonomi). Under hushold hører blandt andet madlavning.

På græsk hed hushold οἰκος (oikos). Derfor hedder den, som giver forskrifter for godt hushold, en økonom. Tilsvarende hedder den, der styrer husholdet, en økonoma.

Også begrebet økologi er afledt af oikos (οἰκος  "hushold"). Økologien er simpelthen læren om naturens hushold.

Husholdningsbevægelsen var en bevægelse for uddannelse i rationel husførelse, som i Danmark opstod i slutningen af 1800-tallet, og som førte til oprettelsen af husholdningsskoler, husmoderforeninger, Statens Husholdningsråd og senere Danske Husmødres Forbrugerråd.

Mikroøkonomi
Ingrediens (mad)

Ingredienser (fødevarer) til madopskrifter og madlavning er af mange kategorier.

Der er blevet lavet en statistik over forskellige kulturers 56.000 madopskrifter, der viser at man kombinerer bredt.

En anden betegnelse er indholdsstoffer.

Ingredienser 
Frugt
Grøntsager
Krydderier
Krydderurter, urter
Sukker, Frugtsukker
vand
Simple husholdningkemikalier, såsom bagepulver m.m.

Fedt er hovedbestanddel i disse fødevarer, udover evt. vand, men vi skal have noget fedt, da nogle vitaminer kun er fedtopløselige. Fedt giver energi, men det er vistnok svært at forbrænde for kroppen, sammenlignet med kulhydrater:
Animalsk fedt; Smør, Fløde, Spæk
Vegetabilsk fedt; Solsikkeolie, Palmin

Indeholder bl.a. energirige fordøjelige kulhydrater:
Kornprodukter og korn; mel, gryn, ris, pasta, hvede, havre, byg, humle, boghvede
Rodfrugter, rødder
Banan

Indeholder bl.a. proteiner og supplerer dermed med vigtige aminosyrer:
Fisk
Grøntsager af typen bælgplanter, majs, quinoa og soya
Kød
Fjerkræ, fugle, fasan, kylling, and
Mælkeprodukter, oste, yoghurt, tykmælk, koldskål
Nødder
Kokosnød
Æg

Kilder/referencer

Se også

frugt, krydderi, grøntsag, krydderurt.
Almindelig sukkerrør

 
Almindelig Sukkerrør (Saccharum officinarum) er en plante af græs-familien, der har været dyrket i mange århundreder, først i Asien siden over store dele af verden. Alle dele af planten har et højt indhold af sukker, der har smag som farin. De bladløse stængler, "sukkerrør", anvendes til fremstilling af rørsukker.

Beskrivelse 
Sukkerrør er staude med en løs, tuedannende vækstform. Stråene er leddelte med tydelige "knæ", cirkelrunde i tværsnit og grågrønne til rødviolette, men dækket af blålig dug. Bladene er meget linjeformede, lange og overhængende med hel rand. Blomsterstandene er oprette og danner en tæt, gråhvid dusk. 

Planten danner et kraftigt rodnet ud fra de tykke jordstængler. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2,50 x 0,25 m (250 x 25 cm/år).

Hjemsted 
Det præcise hjemsted er ikke længere kendt, men planten formodes at have dannet rørsump langs flodbreder i sydøstasien.

Historie 
Man regner med, at sukkerrør har været dyrket i østasien siden oldtiden. Planten var i hvert fald kendt i Indien før 510 f.Kr., da den persiske kejser, Dareios, under en invasion fandt "et siv, som giver honning uden bier". Først i middelalderen blev dyrkningen udbredt til Mellemøsten, hvorfra sukker blev eksporteret til Europa som en stor og kostbar sjældenhed. 

Senere bredte dyrkningen sig gennem Nordafrika til Spanien under den mauriske periode, og spanske og portugisiske opdagelsesrejsende bragte planten til de nye kolonier i Amerika og Asien, hvor den blev dyrket under udnyttelse af afrikanske slaver.

Anvendelse 
De bladløse stængler, "sukkerrør", bruges som råstof i fremstilling af rørsukker. Efter knusning og rensning kan resten anvendes som kreaturfoder. Af sukkerrør fremstilles følgende produkter:

 Rørsukker
 Kandis
 Melasse
 Rom
 Sprit
 Papir
 Pap

Se også 
 Sukkerroe
 Sukkerrør på Hawaii (film)

Litteratur 
 A. C. Barnes: The Sugar Cane, 2. udg., 1973
 B. Albert and A. Graves (ed.): World Sugar Economy in War, 1988

Ekstern kilde/henvisning 
 Om sukkerfremstilling (på engelsk)

Nytteplanter fra Asien
C4-planter
Sukkerrør
Sukker
Sukrose

Sukrose eller sakkarose (også kaldet køkkensukker, raffineret hvidt sukker eller sukker uden fiber; kemisk formel: C12H22O11) er et kulhydrat. Det er et disakkarid sammensat af glukose og fruktose vha. en glykosidbinding og en fruktosidbinding. 

Sukrose er 50 % glukose. Hvis kroppen ikke indtager tilstrækkelige mængder glucose, stivelse eller andre kulhydrater som ender i form af glukosemolekyler efter at være blevet fordøjet, så producerer kroppen selv den relativt begrænsede mængde som er nødvendig for at hjernen og nervesystemet kan fungere, og der suppleres med ketonstoffer fra nedbrydning af kroppens fedt.

De resterende 50 % af sukrosemolekylet er fruktose. Fruktose i større mængder, især i raffineret form som sukrose, er årsag til fedme og insulinresistens. Det sultregulerende hormon leptin registreres ikke af hjernen, da insulin blokerer for signalet - se fruktose. Fruktose er ikke essentielt for nogen kropsfunktion.

Ved hydrolyse kan sukrose adskilles i disse bestanddele, hvorved fremkommer en blanding kaldet invertsukker.

Fruktose findes i alle frugter, og når det optages i blodet bliver det gennem portåre ført til leveren, hvor det gennem isemorase enzymer bliver omstruktureret til glukose der indgår i glykolysen. Desuden reagerer beta-cellerne i bugspytkirtlerne, der producerer insulin ikke på andre stoffer end glukose og reagerer slet ikke på fruktose. Man har endnu ikke fuldstændig kortlagt årsagen til type 2 diabetes, men intet tyder på at det forårsaget af svingninger i blodsukker eller insulin i blodet.

Kulhydrater
Militærhistorie

Militærhistorie er en registrering (i skrift eller på anden måde) af begivenheder i den menneskelige historie som falder inden for kategorien konflikt. Dette dækker over alt fra en uoverensstemmelse mellem to stammer til en verdenskrig.

Se også 
 Våbenliste
 Våben (heraldisk) 
 Våben (redskab) 
 Imperialisme
 Kolonialisme
 Krig
 Historie

Eksterne henvisninger 
 Dansk Militærhistorie
 Krigergrave i Sydslesvig 
 Magasinet Militærhistorie
 Forsvarets Biblioteks Digitale Fotoarkiv 

Krige
Systematik (biologi)

Systematikken er inden for biologien studiet af livets mangfoldighed og de levende organismers indbyrdes slægtskab, klassifikation og navngivning. Man viser ofte de levende væsners slægtskab ved hjælp af en træstruktur.

Moderne systematik blev grundlagt af svenskeren Carl von Linné i hans klassiske bog Systema Naturae til beskrivelse af planter og dyr. Systemet har samme grundlæggende betydning for biologien som det periodiske system har for kemien. Grundlaget for opdelingen er, at enhver organisme tilhører en art. Arter der ligner hinanden tilhører en slægt, der igen samles i en højere kategori, osv.

Kategorier 
Den biologiske rangordning af organismer er blevet udvidet siden Linné, og nedenstående oversigt indeholder udover de oprindelige kategorier rige, klasse, orden, slægt og art også nogle af de senere oprettede kategorier.

Udover de oven for nævnte kategorier benyttes også kategorierne tribus, sektion og varietet (botanik). Sjældnere benyttes desuden serie og kohorte, men deres placering i hierarkiet er ikke entydigt fastlagt. Alliance er ikke en anerkendt kategori, men kan anvendes uformelt om en vilkårlig gruppe af arter eller slægter.

Et navn på en art som Hvid Anemone er sammensat af et slægtnavn (Anemone) og et artsepitet (nemorosa); ofte vedføjes desuden et såkaldt autornavn, som angiver hvem, der har publiceret navnet (fx Linné). Plantens navn er således Anemone nemorosa L.

Klassifikationsmetoder 

Igennem tiderne er biologiske organismer blevet klassificeret efter forskellige grundlæggende ideer. En af disse klassifikationer ses i Scala naturae, som udsprang af Aristoteles' ideer. I 1758 udkom 10. udgave af Systema naturae af Carl von Linné, som grundlagde den moderne taksonomi.

Systematikken handler om søgen efter den bedste klassifikation af biologiske organismer. Taksonomien handler om navngivelsen af de resulterende grupperinger.

Der er forskellige klassifikationsmetoder af biologiske organismer:
 Evolutionær systematik (efter fælles forfædre og 'generel lighed'; den traditionelle metode)
 Fænetisk systematik (rent efter ligheder; nu om dagen mest relevant indenfor genetikken)
 Fylogenetisk systematik (efter fælles forfædre; den moderne og foretrukne metode)

Se også 
 Linnés seksualsystem
 Taksonomi
 Botanisk navn
 Klassifikation
 Planterigets systematik
 Scala naturae

Litteratur 
 Signe Frederiksen, Finn N. Rasmussen og Ole Seberg: De højere planters evolution og klassifikation, 1997. .

Eksterne henvisninger 
 2005-07-05, Sciencedaily: Trees, Vines And Nets -- Microbial Evolution Changes Its Face Citat: "... EBI researchers have changed our view of 4 billion years of microbial evolution ... In all, more than 600,000 vertical transfers are observed, coupled with 90,000 gene loss events and approximately 40,000 horizontal gene transfers ... A few species, including beneficial nitrogen-fixing soil bacteria, appear to be 'champions' of horizontal gene transfer; "it's entirely possible that apparently harmless organisms are quietly spreading antibiotic resistance under our feet," concludes Christos Ouzounis ..."

Biologi
Taksonomi (biologi)
Rømer-satellitten

Rømer-satellitten var en projekteret dansk satellit, som havde til formål at undersøge stjerners alder, temperatur, fysiske forhold og kemiske sammensætning. Rømer skulle have været sendt op med en russiske Sojuz-Fregat-raket i 2006. Projektet strandede imidlertid i november 2002 på manglende politisk opbakning. Rømer er opkaldt efter den danske naturvidenskabsmand Ole Rømer. Satellitten blev aldrig opsendt, men idéen lever videre i andre, udenlandske projekter.

Se også listen med danske satellitter.

Kilder 
 Dansk Rumfart nr. 45 – april-juli 2000: Rømer-satellitten  på Dansk Selskab for Rumfartsforskning Hentet 20 august 2013
 Schrede, Elmo: Rømer-satellitten - en udfordring for styresystemer  pdf-fil fra Jyllandspostens Viden-underside  Hentet 20 august 2013
 Ørnstrup, Karen Margrethe: Rømer-satellit i farezonen på Ingeniøren (13. sep 2002) Hentet 20 august 2013
 Mathiessen, P., Rømer er faldet til jorden, Ingeniøren, 27. november 2002
 Rømer-satellitten hænger i en tynd tråd på Computerworld.dk (gengivet fra 24. oktober 2003.) Hentet 20 august 2013
 Karoff, Christoffer: Tillykke, Ørsted! (20. februar 2009) fra Videnskab.dk Hentet 20 august 2013
 rummet.dk  
 Satellitten på   Aalborg Universitets side på Aau.dk 
 Forskningsprojekt Rømer satellitten Aalborg Universitet 

Videnskabelige satellitter
Rumfart i Danmark
Klasse (biologi)

En klasse er i den biologiske systematik en kategori, der har lavere rang end række, men højere rang end orden. En klasse kan inddeles i flere underklasser, der igen kan inddeles i infraklasser. Desuden kan flere klasser samles i en overklasse.

Klasser af hvirveldyr 
F.eks. har hvirveldyrene (Vertebrata) følgende klasser: 

 Kæbeløse hvirveldyr (Agnatha)
 Bruskfisk (Chondrichthyes)
 Benfisk (Osteichthyes)
 Padder (Amphibia)
 Pattedyr (Mammalia)
 Krybdyr (Reptilia)
 Fugle (Aves)

Kilder og eksterne henvisninger
Række (biologi)

Række (: phylum, flertal phyla) er i biologien en taksonomisk kategori omfattende en eller flere klasser. Tidligere hed det en stamme. Rækker kan inddeles i flere underrækker, der igen kan inddeles i infrarækker.

Indenfor planteriget bliver i stedet for 'række' ofte anvendt betegnelsen division eller undertiden afdeling.

Rækker i dyreriget 
I nedenstående tabel er vist en oversigt over nogle af dyrerækkerne. Antallet af arter varierer kraftigt alt efter hvem der har foretaget opgørelsen. Nedenstående tal skal derfor alene tages som vejledende inden for dyrerækken. Tabellen er sorteret efter dyrerækkens videnskabelige (latinske) navn.

Se også 
 Masseuddøen

Kilder
Nobelprisen i litteratur

Nobelprisen i litteratur er en litteraturpris, der uddeles af Det svenske Akademi. Priskomiteen modtager årligt  omkring 200 forslag. I to omgange indskrænkes kandidatlisten – først til omkring 20 og derefter til cirka fem forfattere – inden prismodtageren udpeges. Tidspunktet for offentliggørelsen af prisen er normalt i begyndelsen af oktober måned.

Oprindeligt var prisen tiltænkt en forfatter, der i det forgangne år havde fået udgivet et markant værk. Men i mange år har der været tradition for at uddele prisen til forfatteren, så prisen er en belønning for et livsværk og ikke et enkelt værk.

Litteraturprisen er en af de fem oprindelige Nobelpriser.

Prisen og modtagelsen 
Vinderen af Nobelprisen får en medalje, et personligt diplom, tilbud om svensk statsborgerskab samt en pengesum, der for tiden er på 10 millioner svenske kroner.

Selve prisuddelingen finder sted ved Nobelfesten i begyndelsen af december. Ved Nobelfesten har modtageren af litteraturprisen pligt til at holde den store takketale på vegne af alle prismodtagerne. Talen holdes ved slutningen af festmiddagen.

Prismodtagere

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Nobelprisens hjemmeside 

Litteratur
 
Tidslinjer
Litteraturpriser
Wilhelm Hellesen

Frederik Louis Wilhelm Hellesen (født 2. februar 1836 i Kalundborg, død 22. december 1892 på Frederiksberg) opfandt efter eksperimenter i perioden 1876-77 tørelementbatteriet, og i 1887 grundlagde han batterifabrikken Hellesens.

Han hører til det, man kalder "amatøropfindere", men er samtidig et eksempel på, at det ofte er de små opdagelser, der ligger til grund for de helt store forretninger. Lidt hvedemel skabte en batterigigant.

Samme år grundlagde han sammen med finansmanden Hans Valdemar Ludvigsen den fabrik, der senere blev kendt som Hellesens: "Hellesens Enke og V. Ludvigsen" i København, og dermed var "Tigerbatteriets" succes startet.

Hellesens batteriet fik med det samme en enorm succes, og allerede i 1890'erne eksporterede man til 50 lande og havde licensfabrikker i Wien, London og Berlin.

Wilhelm Hellesen nåede ikke selv at opleve den succes, hans batterier fik.

Wilhelm Hellesen var oprindeligt begravet på Frederiksberg Ældre Kirkegård, men gravsted er siden flyttet til Vestre Kirkegård i København.

Eksterne henvisninger 
 Danmarks Tekniske Museum 
 

Opfindere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Kalundborg
Fabrikanter fra Danmark
Sommer-OL

Sommer-OL (de olympiske sommerlege) er en international multi-sportsbegivenhed som afholdes hvert fjerde år. De olympiske sommerlege er den mest prestigefyldte sportskonkurrence i verden.. De Olympiske Lege blev afholdt første gang i 1896 i Athen, Grækenland. Legene er nummereret med romertal; aflyste lege indgår også i nummereringen. Jubileumslegene i 1906 regnes ikke med i de officielle statistikker fra Den Internationale Olympiske Komité (IOC), men sportsstatistikere og andre interesserede tager dem som oftest med i deres statistikker. Legene er medregnet i lister i denne artikel.

Ved de første moderne olympiske lege i 1896 deltog fjorten nationer med totalt et par hundrede udøvere, kun mænd, hvor de fleste var fra arrangørlandet Grækenland. Lidt over et århundrede senere, under OL 2008 i Beijing, var der over to hundrede nationer, med over elleve tusinde mandlige og kvindelige udøvere som deltog. Antallet af øvelser er også betydelig udvidet i løbet af de moderne leges historie fra slutningen af 1800-tallet til nu.

Det olympiske flag, med de fem ringe i forskellige farver som symboliserer verdens kontinenter, blev taget i brug første gang under OL 1920 i Antwerpen. Den olympiske ild blev første gang ført til Olympiastadion i Berlin 1936. Ilden blev hentet i Olympia og fragtet til stadion af sportsudøvere fra Grækenland.

Værtsbyer for sommer-OL

Se også 
 Olympiade
 Olympiske lege
 Olympiske sportsgrene
 Vinter-OL
 Olympisk medaljetabel med medaljefordeling pr. land.

Noter

Referencer

Eksterne henvisninger 

Olympiske lege
Scala naturae

Scala naturae er en hierarkisk inddeling af verden fra middelalderen. Den tog udgangspunkt i bl.a. Aristoteles' klassifikation af dyr, der benyttedes i over 2000 år.

Aristoteles inddeling 
Aristoteles byggede blandt andet sin klassifikation på indsamlinger foretaget af Alexander den store.

Aristoteles' inddeling af organismer:

 Planteriget
 Dyreriget
 Dyr med blod
 Levendefødende dyr:
 Mennesker
 Hvaler, sæler
 Øvrige pattedyr
 Æglæggende dyr:
 Fugle
 Padder og de fleste krybdyr
 Slanger
 Fisk
 Dyr uden blod
 Blæksprutter
 Krebsdyr
 Insekter, edderkopper, med flere
 Øvrige bløddyr, pighude, med flere
 Havsvampe (spongier), gopler, med flere

Aristoteles' tidlige system var på nogle punkter mere korrekt end det senere Systema naturae fra 1735, f.eks. i placeringen af hvaler.

Se også 
 Systematik
 Systema naturae for Carl von Linnés klassifikationssystem.

Ekstern henvisning 
 Berkeley University: Aristotle (384-322 B.C.E.)

Vestlig esoterik
Biologi
Forældede videnskabelige teorier