Корница

Ко̀рница е село в Югозападна България. То се намира в община Гоце Делчев, област Благоевград.

География
Село Корница се намира в планински район – в подножието на Пирин планина. Отличава се с красивата си природа.

Най-близкият град в околността е Гоце Делчев, на около 12 километра.

История 
От османски поименен регистър от 1478 година става ясно, че към тази дата в Корница са живели 99 немюсюлмански домакинства и 4 вдовици. Селото се споменава и в османски регистър за доганджиите в Румелия от 1482 година. От Корница (Корниче) са регистрирани 2 домакинства с доход 260 акчета. В списък на селищата и броя на немюсюлманските домакинства във вилаета Неврокоп от 13 март 1660 година село Корница (Корниче) е посочено като село, в което живеят 13 немюсюлмански семейства.

В XIX век Корница е мюсюлманско село в Неврокопска каза на Османската империя. В „Етнография на вилаетите Адрианопол, Монастир и Салоника“, издадена в Константинопол в 1878 година и отразяваща статистиката на мъжкото население от 1873 година, Корница (Cornitsa) е посочено като село с 90 домакинства и 210 жители помаци. Според Стефан Веркович („Топографическо-этнографическій очеркъ Македоніи“) към края на XIX век Корница има мюсюлманско мъжко население 312 души, което живее в 90 къщи.

В 1891 година Георги Стрезов пише за селото:

Съгласно статистиката на Васил Кънчов („Македония. Етнография и статистика“) към 1900 година Корница е българо-мохамеданско селище. В него живеят 680 българи-мохамедани в 90 къщи.

Към 1 декември 1912 година жителите на селото, в което има 250 мюсюлмански семейства, са насилствено покръстени от български паравоенни части и БПЦ.

В 1930 година в селото българите християни бежанци от Егейска Македония, заселени в Корница, построяват църквата „Свети Димитър“.

След принудителното сменяне на имената на помаците в началото на 1970-те в Гоцеделчевско, незасегнати от Възродителния процес остават само селата Корница, Брезница и Лъжница, обособени на десния бряг на Места. Жителите им решават да се обявят за турци, надявайки се по този начин да избегнат преименуванията, засягащи до този момент само помаците, и координират действията си, подговяйки се за съпротива в случай на намеса на властите. През зимата на 1972 – 1973 година голяма част от жителите на трите села се събират непрекъснато в центъра на Корница, където българското знаме е заменено с турско, а децата спират да посещават училище.

Местните структури на Българската комунистическа партия правят опити да създадат ядро от свои поддръжници в общността, но не постигат успех и решават да използват сила. Селото е превзето на сутринта на 28 март 1973 година, като акцията се ръководи от генерала от Държавна сигурност Петър Стоянов, като трима души са убити, много от местните жители са бити и измъчвани, десетки са арестувани и изселени, а 11 души получават присъди.

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Редовни събития 
 Всяка година на 28 март се провежда събор в памет на убитите по време на Възродителния процес в началото на 1973 г. В тяхна чест в центъра на Корница е издигнат и паметник.

Личности 
 Зейнеп Ибрахимова Келеш (Зейнеп Зафер)
 Байрям Гетов
 Аруш Хаджи – народен представител в VII велико народно събрание от листата на ДПС;
 Убити по време на Възродителния процес през март 1973 година:
 Хюсеин Караалилов
 Мохарем Барганов
 Салих Амидеин
 Тефик Хаджиев
 Исмаил Кальоров

Бележки

Външни препратки 
 1973 г.: Корница пише на министъра на просветата срещу „възродителния процес“, документи публикувани в сайта Държавна сигурност.com, Христо Христов, 13 март 2014
 Корница 1973 г.: Преименуване с бой, убийства и съд в сайта Държавна сигурност.com, Христо Христов, 15 март 2014
 Форум на село Корница 
 ЗЕЙНЕП ИБРАХИМОВА: „ПОМНЯ СТУДА И СТРАХА, КОИТО БЯХА СКОВАЛИ ВСИЧКО - И ПЪТИЩАТА, И ДУШИТЕ НИ“

Села в област Благоевград
Населени места в община Гоце Делчев