alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1092

Konge i Danmark: Oluf Hunger 1086-1095

Se også 1092 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

92
1093

Konge i Danmark: Oluf Hunger 1086-1095

Se også 1093 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Olav Kyrre, norsk konge

Eksterne henvisninger 

93
1094

Konge i Danmark: Oluf Hunger 1086-1095

Se også 1094 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

94
1090'erne

Århundreder: 10. århundrede – 11. århundrede – 12. århundrede 

Årtier: 1040'erne 1050'erne 1060'erne 1070'erne 1080'erne – 1090'erne – 1100'erne 1110'erne 1120'erne 1130'erne 1140'erne 

År: 1090 1091 1092 1093 1094 1095 1096 1097 1098 1099

Begivenheder

Personer 
 1098-1179 Hildegard von Bingen

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
Længde

Længder er nært beslægtet med numeriske værdier. Man kan sige at numeriske værdier angiver længden mellem to punkter F.eks. A og B på tallinjen. Det er også af denne grund, at man skriver længden fra A til B som "AB" med numerisk tegn omkring; på denne måde:

Man benytter sig at det numeriske tegn pga. at man ikke ønsker negative længder, da det er logisk forkert at have en negativ længde. På billedet kan man se at der er 4 enheder fra A til B, og det samme er der fra B til A. Man ville ikke sige at der er -4 fra B til A.

1 dimensionære længder angives som differensen mellem punkterne.

Dette bliver det til, hvis der tages udgangspunkt i eksemplet:

Hvis det i stedet, som nævnt, var længden fra B til A, ville man se, at det ville give -4 inde i det numeriske tegn, men da den numeriske operation er fortaget, bliver længde til 4.

Ved længder i flere dimensioner har man forskellige afstandsformler, der kan bevises. F.eks. benyttes "afstandsformlen" mellem to punkter i koordinatsystemet.

Enheder 

Der findes mange forskellige enheder for mål af længde. Mange af de ældre længdeenheders omregningsfaktorer er forskellige fra land til land. SI-enheder med evt. tilhørende SI-præfiks er derimod ens overalt:

 SI-enheden for længde:
 Meter – Dette er en officiel anerkendt grundlæggende SI-enhed. Den kan have et SI-præfiks. Se også centi-meter (cm).
 Ikke-SI-enheder i anvendelse i dag:
 Fysik
 Ångstrøm – 10−10 meter
 Astronomi
 AU – (Astronomisk enhed – 149.597.900.000 meter)
 Lysår – 9.460.730.472.580.800 meter.
 Parsec – ca. 30.856.775.806.663.100 meter
 Mange af følgende ikke-SI-enheder har landeafhængige forskellige omregningsfaktorer til meter:
 Andre i almindelig brug i dag, især i udlandet:
 Fod – 1 fod ca.= 30,48 cm.
 Mil – Der findes flere forskellige mil-længder og typer: Sømil, Svensk sømil, landmil – Engelsk: Nautical mile, mile.
 Tomme – En tomme hedder på engelsk inch og er ca. 2,54 cm.
 Engelsk mil – 1 engelsk mil = 1/1000 tomme.
 Wasser-alen – 1 wasser-alen er ca. lig 55 cm.
 Yard – 1 yard er ca. lig 91,44 cm.
 Ældre enheder, som ikke anvendes særligt meget i dag:
 Alen – 0,6277 meter.
 Chain – (britisk enhed) 20,1168 meter (10 chains = 1 furlong, og 80 chains = 1 engelsk mile)
 Rode – ca. 3,13 meter.

Se også 

 Længdegrader eller meridianer i jordens koordinater.
 Areal
 Metrik (matematik)

Længdeenheder
 
Elementær geometri
AU

AU eller Au har flere betydninger:

 Au (Breisgau), en kommune i den tyske delstat Baden-Württemberg
 Aarhus Universitet – et dansk universitet
 Afrikanske Union – en sammenslutning af afrikanske lande
 Akademiuddannelser i Danmark – en person, der har gennemført en videregående akademiuddannelse
 Astronomisk enhed (Astronomical Unit) – en astronomisk længdeenhed
 Guld – et ædelmetal
Parsec

Parsec er en enhed for afstande inden for astronomi.

Parsec står for "parallax of one arc sec" (på dansk "parallaksen for et buesekund") og er defineret som den ene katete i en retvinklet trekant, hvor den anden katete er Jordens middelafstand til Solen (1 astronomisk enhed = AU) og den modstående vinkel er på et buesekund. Sagt på en anden måde: På 1 parsecs afstand har Jordens middelafstand til Solen en vinkeludstrækning på 1 buesekund.

Stjerners tilsyneladende størrelsesklasser sammenlignes i standardafstanden 10 parsec som bruges til at omregne den tilsyneladende størrelsesklasse m til den absolutte størrelsesklasse M med følgende formel: M = m + 5 − 5 * log(d) ,

hvor d er stjernens afstand i parsec.

Parsec angives som enhed med forkortelsen pc. 

 1 pc = (1 AU)/tan(1 ") = ca. 206.265 AU = ca. 3,262 lysår = ca. 3,085 677 580 666 31 × 1016m. Afstande til stjerner og størrelser af kuglehobe måles i parsec; Solsystemets nærmeste stjerne, Proxima Centauri, er 1,29 pc væk.
 1 kpc = 1 kiloparsec = 1.000 parsec ≈ 3.262 lysår. Afstande i Mælkevejen måles i kpc; 8,5 kpc til centrum (IAU (Internationale Astronomiske Union)s standardafstand på 8,0 kpc er lidt forældet), 12-15 kpc i radius.
 1 Mpc = 1 megaparsec = 1 million parsec ≈ 3,262 mio. lysår. Afstande til galakser og galaksehobe måles i Mpc; Andromedagalaksen (M31) 0,77 Mpc, Virgohoben er 15 Mpc væk og 3 Mpc i diameter.
 1 Gpc = 1 gigaparsec = 1 milliard parsec ≈ 3,262 mia. lysår. Afstande til kvasarer og længere væk måles i Gpc; Kvasaren 3C 273 0,9 Gpc og partikelhorisonten 14 Gpc.

Volumenmål 
Solen er alene i sin kubikparsec (1 pc3 = 2,938 × 1040 km3), mens stjernetætheden i kuglehobe er fra hundrede til tusinde stjerner per kubikparsec.

Til at bestemme antallet af stjerner i Mælkevejen, udvælges volumener i forskellige retninger. Populationen af stjerner tælles i disse volumener, der hver har en størrelse på 1 kubikkiloparsec (1 kpc3 = 1 milliard pc3), og det totale antal bestemmes ved interpolation. Samme procedure for antallet af kuglehobe i Mælkevejen.

Til at bestemme antallet af galakser i superhobe, udvælges volumener. Populationen af galakser bestemmes og tælles i disse volumener, der hver har en størrelse på 1 kubikmegaparsec (1 Mpc3 = 1 milliard kpc3), og det totale antal bestemmes ved interpolation. Det store tomrum (void) i retning af Bjørnevogteren måles i Mpc3.

Til at bestemme mængden af stof i det observerbare univers, udvælges volumener i forskellige retninger. Galakserne og kvasarerne tælles i disse volumener, der hver har en størrelse på 1 kubikgigaparsec (1 Gpc3 = 1 milliard Mpc3), og resultatet bestemmes ved interpolation.

Referencer

Se også 
 Størrelsesklasse

Måleenheder i astronomi
Længdeenheder
Tøj

Tøj, beklædning eller påklædning kan være mange beklædningsdele af skind eller tekstil. Ordet tøj betyder oprindeligt udstyr (som legetøj og tøjhus).

Formål 
Tøjet tjener flere forskellige formål:

 At holde kroppen varm og tør. (overtøj, overfrakke)
 At skjule bærerens krop for omverdenen. Især kønsdele samt kvindelige bryster (badedragt, bikini, badebukser)
 At beskytte kroppen mod fysisk overlast og slid (regntøj, brandsikkert tøj, motorcykellædertøj)
 At beskytte kroppen mod udtørring og solskoldning (tropehjelm, hat og kyse)
 Pynte på kroppens naturlige form (aldersprægede og legemlige skavanker)
 Transport (lommer, gehæng mv.)
 At beskytte mod angreb (ringbrynjer, rustninger, skudsikre veste etc.)
 At udstille og fremhæve kroppen på en seksuelt ophidsende måde
 At signalere status/socialt tilhørsforhold/militært tilhørsforhold, rangorden etc.

Typer 
Beklædningsvaner er traditionel stærkt køns- og aldersopdelt. Man taler således om "dametøj", "herretøj" og "børnetøj". Særlig beklædning knytter sig til forskellige legemsdele og er tilknyttet specialbutikker eller stormagasin-afdelinger. Man taler om:

 Hovedbeklædning
 Undertøj som bh, korset og pyjamas
 Trikotage, skjorter, bluser, T-shirt og trøjer
 Habitter, (jakkesæt), smoking) og (kjolesæt)
 Bukser (shorts)
 Nederdele
 Handsker
 Strømper og sokker
 Sko, støvler og vaders
 Frakker, slag og kapper (overtøj, overall, kedeldragt)
 Regntøj
Alt kan være kombineret, så hver del spiller sammen i et hele. Det gælder bl.a. arbejdstøj og uniformer. Påklædningen varierer efter det, den er beregnet til. Man taler om: arbejdstøj, fritidstøj, sportstøj, festtøj og galla, nattøj og lingeri. Forskellige pyntegenstande kan være en del af påklædningen som hovedtørklæder, bælter og slips.

Historie 
Det menes at mennesket begyndte at anvende tøj for ca. 75.000-42.000 år siden.

Anvendelsen af tøj er senere end menneskets tab af pels. Mennesket tabte pelsen for mindst 1,2 millioner år siden.

Materialer 
Tøj kan være fremstillet af materialer som
 Akryl
 Bomuld
 Filt
 Fløjl
 Gummi
 Hamp
 Hør
 Kunstsilke
 Lycra
 Læder
 Lærred
 Nylon
 Pels
 Plastic, plast
 Polyester
 Polypropylen
 Rayon
 Ruskind
 Silke
 Skind
 Spandex
 Uld
 Viskose

Produktionsmetoder 
Tøj kan fremstilles ved hækling, knipling, spinding, strikning, syning, vævning (fx satin), filtning, slentring.

Se også 
 Tøjmode
 Tøjstørrelser
 Knap
 Manchetknap
 Nitte (mekanik)
 Garn
 Lynlås
 Livrem
 Seler
 Flæse
 Aigrette
 Klædedragt
 Folkedragt
 Kostume
 Skærf
 Skørt
 Uniform

 Skotøj
 Sengetøj
 Hovedtøj
 Vasketøj
 Regntøj
 Badetøj

Kilder og eksterne henvisninger 

 Hansen, Henny Harald mfl.: "Klædedragtens kavalkade i farver" Politikens Forlag, 1967 

 
Pyntning
Stor bredpande

Stor bredpande (Ochlodes sylvanus) er en sommerfugl i bredpandefamilien. Den store bredpande findes ofte i lysninger i skove og i skovbryn, hvor den dukker op i slutningen af maj. Sommerfuglen kan ses helt ind i september, selvom arten i Danmark normalt kun har en enkelt generation pr. sommer. Syd for Alperne har den ofte 2-3 generationer. Arten er tidligere kendt som Ochlodes venata, men nu skelnes der mellem disse to arter, hvor den sidstnævnte er udbredt i det fjerne Østen.

Den store bredpande har en meget hurtig flugt, men den sidder ofte stille og soler sig på blade, hvor man har en chance for at komme tæt på med et kamera. Den søger specielt føde på tidsler, trævlekroner og andre nektarrige blomster med dybe kronrør.

Udbredelse 
Sommerfuglen findes over det meste af Danmark, undtagen på Bornholm, Anholt og Ærø. Den findes desuden over det meste af Europa og breder sig østpå helt til Japan. Arten kan ses i indtil 2.000 meter over havets overflade.

Udseende 

Hunnen er lidt større end hannen (26–34 mm vingefang; 14–17 mm forvingelængde) og har større variation i farverne end hannen. Stor bredpande kan forveksels med den sjældnere kommabredpande. Men kommabredpanden har meget tydeligere lyse felter på bagvingerne. Sommerfuglehannens overside er gulbrun og har sorte skråstriber på forvingerne. En grøngul farve med svage, gule tern dækker undersiden. Hunnernes overside har en mørkere brun farve, men med lysere forvingebasis og lysere tern på begge vinger. De har samme farvemønster som hannerne på undersiden.

Livscyklus 

Æggene lægges på græsser med brede glatte blade. Efter to uger klækkes de og larven kommer frem. Larven overvintrer mellem sammenspundne græsblade og forpupper sig året efter i maj. Efter ca. tre uger kommer den voksne sommerfugl frem. Puppen er en lysebrun bæltepuppe med mørkebrune vingeskeder og let blåstøvet.

Larvens foderplanter 
Sommerfuglelarver er specialiserede til kun at æde nogle få planter. Larver af stor bredpande lever af blåtop, almindelig hundegræs, engrottehale og andre græsser.

Litteratur 
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 57-59.
 Roland Gertsmeier: Hvilken sommerfugl er det, 1988.

Kilder/Henvisninger 

Bredpandefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Slaget ved Helgeå

Slaget ved Helgeå var et søslag udkæmpet i 1026 mellem Danmark på den ene side og Norge og Sverige på den anden side.

Norge og Sverige forsøger at mindske Danmarks indflydelse i området, ved at angribe Skåne og Sjælland, men lider så stort et nederlag i slaget ved Helgeå, at krigen stopper samme år som den begyndte.

Eksterne henvisninger 
 Bertil Helgesson: Slaget vid Helgeå. Några aspekter på ett sägenomspunnet slag 
Bo Gräslund: "Knut den store och sveariket. Slaget vid Helgeå i ny belysning" (Scandia, bind 52 (1986), nr 2; s. 211-238) 
Ove Moberg: "Knut den stores motståndare i slaget vid Helgeå" (Scandia, bind 51 (1985), nr 1; s. 7-17) 
Ove Moberg: "Slaget vid Helgeå och dess följder" (Scandia, bind 53 (1987), nr 1; s. 175-185) 

Helgeå
Helgeå, Slaget ved
Helgeå, Slaget ved
Skånelandene
Paradigme

Ordet paradigme kommer fra græsk (παράδειγμα parádeigma, som er sammensat af para = "hos" + deiknynai = "vise", og det betyder tilsammen "forbillede" eller "mønster"), heraf kommer nutidens brug: en tænkemåde eller et system af tanker og sammenhænge.

Mens paradigme tidligere alene blev brugt i videnskabelig sammenhæng, hvor det betegner den helt overordnede ramme for gyldighed af omverdens-fortolkninger, ses udtrykket i dag ofte at blive brugt synonymt med 'verdensanskuelse' eller endog 'synsvinkel'. Mens den moderne videnskab forestiller sig, at ét paradigme må være sandt, opererer mere postmoderne videnskabsteori med ikke-konkurrerende sameksistens af mangfoldige, hinanden gensidigt udelukkende paradigmer.

Paradigmer sættes ofte i forbindelse med den amerikanske videnskabsfilosof Thomas Kuhn (1922-1996). I værket Structure of scientific revolutions fra 1962 formuleres begrebet, i denne betydning for første gang, og værket fik senere stor udbredelse. Her opfattes et paradigme som en samling af opfattelser og argumenter, der deles af en gruppe af forskere. 

Paradigmebegrebet er populært, men anvendes ofte i en betydning, der afviger fra den oprindelige formulerede af Kuhn. En generel nutidig, videnskabelig opfattelse er, at et paradigme er mønsterdannende og identificeret ved nogle grundlæggende tankeformer og antagelser omkring videnskaben og virkeligheden. Et paradigme er en sammenhængende teoridannelse og et overordnet verdensbillede, som deles af et videnskabeligt fællesskab. Det er derfor muligt at identificere forskellige paradigmer indenfor videnskabelige domæner, hvor paradigmer eksempelvisvis kan bestå af epistemologiske retninger, som eksempelvis et hermeneutisk paradigme indenfor humaniora.

En anden betydning af paradigme er forbillede. Et eksempel er fra Islam, hvor Muhammeds sunna (sædvane) beskrevet i Hadith-samlingerne, står som et paradigme for alle muslimer. Et paradigme er med andre ord en måde at anskue tingene på.

Se også 
 Paradigmeskift
 Paradigma (tidsskrift)

Referencer 

Erkendelsesteori
Teori

En teori er en forklaring på et fænomen eller et område af virkeligheden. En teori skal opfylde kravene til videnskabelige principper.
Nogle teorier er et resultat af empiriske studier, mens andre hovedsagelig er opbygget om logiske ræssonnementer. Teorier er således ikke gætterier eller meninger. Teorier i naturvidenskaben understøttes af observationer, og forklarer lovmæssigheder.

Ordets ophav 
Ordet teori stammer fra græsk theoria (= overvejelse) fra theorein (= at vurdere, betragte) fra theoros (= tilskuer) og thea (= et syn), hvoraf også ordet "teater".

Videnskabelige teorier 
En teori i videnskabelig forstand adskiller sig væsentligt fra brugen af "teori" i almindelig sprogbrug. Hvor der i almindeligt dagligsprog ofte er tale om et gæt eller en hypotese, er en videnskabelig teori logisk funderet. Normalt stilles som krav til en videnskabelig teori, at dens præmisser er fastlagt og beskrevet. En sådan teori en del af et veletableret paradigme, der forklarer de fleste eller alle observationer. Tillige skal teorien kunne give en række forudsigelser, der kan efterprøves. At de kaldes "forudsigelser", skal forstås ret. Et andet udtryk for det samme er "konsekvenser af teorien", dvs. noget, som er en følge af teorien og som er observerbart, hvis teorien er holdbar. En videnskabelig teori er kun brugbar, så længe den endnu ikke er blevet modsagt af observationer af virkeligheden. Hvis eller når det sker, vil teorien så blive omformuleret, så den bedre passer med de nye observationer.

Krav til en videnskabelig teori 
 Konsekvent (Ingen undtagelser indenfor det beskrevene emne)
 Parsimonisk (sparsom i sine antagelser, se Ockhams ragekniv) 
 Nyttig (beskriver og forklarer de iagttagne fænomener, og kan anvendes på en forudsigende måde) 
 Empirisk testbare og falsificerbare (potentielt beviselig eller modbeviselig ved eksperiment eller observation) 
 Baseret på flere observationer (ofte i form af styret, gentagne forsøg) 
 Korrigerbar og dynamisk (ændres på baggrund af observationer, der ikke understøtter den) 
 Progressive (Forbedre tidligere teorier) 
 Foreløbig eller foreløbig (åben for eksperimentel kontrol)

Jo flere krav en teori lever op til, jo bedre er den. Hvis den lever op til meget få eller ingen er den ikke videnskabelig.

Udvikling af nye teorier 
Der kan også af og til ske et paradigmeskift, hvor en mere eller mindre grundlæggende antagelse pludseligt betvivles. Dette vil almindeligvis resultere i, at teorier forkastes til fordel for en ny teori med bedre forklaringsevne. Dette skete for eksempel i 1960'erne, da kontinentaldriften blev alment accepteret, fordi man fik nye målinger af havbunden. Ny teknologi og forbedrede måleinstrumenter kan ofte give anledning til forbedringer af eksisterende. eller skabelsen af helt nye teorier i naturvidenskaberne, mens samfundsforandringer kan medføre nye teorier i samfundsvidenskaberne.

Se også 
 Aksiom
 Falsifikation
 Hypotese
 Konspirationsteori
 Verifikation

References 
 

 
Videnskabelig metode
Begreber
Filosofiske grundbegreber
Konceptuelle systemer
Engrandøje

Engrandøjen (Aphantopus hyperanthus) er en sommerfugl i takvingefamilien. Arten er udbredt i Norden, Storbritannien og Mellemeuropa og videre østover i den tempererede del af Asien. Den er i Danmark en almindeligt forekommende dagsommerfugl. Engrandøje findes på fugtige græsklædte områder, og flyver fra slutningen af juli til midt i august.

Udseende 
De fleste engrandøjer er mørke på oversiden med temmelig utydelige øjepletter. Hunner har normalt tydeligst, flest og størst øjepletter på oversiden, mens hannerne har en tydelig sort plet af duftskæl på oversiden af forvingen. På den ensfarvet brune underside findes derimod hos begge køn tydelige øjepletter med gul ring omkring og uden orange forvinger, hvilket adskiller arten fra græsrandøje.

Variationen i farve og pletter er så stor, at det er svært at finde to ens eksemplarer. En speciel form lanceolata har forstørrede ovale øjepletter med dråbeformet pupil. Den er almindelig i Europa.

Livscyklus 
Æggene klækkes efter 2-3 uger og larven lever af forskellige græsser, inden den sætter sig til overvintring. Først i juni næste år er larven udvokset og forpupper sig. Efter ca. 14 dage kommer den færdige sommerfugl frem.

Foderplanter 

De foretrukne foderplanter er sandsynligvis forskellige afhængig af hvilken del af Europa, sommerfuglen opholder sig i. Foderplanterne er forskellige græsarter i England (f.eks. almindelig hundegræs og skovstilkaks), mens der i Tyskland er observeret flere græsser og halvgræsser som foderplanter, især opret hejre, rød svingel, engrapgræs, blåtop, bjerg-rørhvene og hirsestar.

Kilder/Henvisninger 

 Sommerfugle i Europa og Nordafrika 
 Engrandøje  på lepidoptera.dk

Randøjer
Danmarks dagsommerfugle
Distribuerede beregninger

Distribuerede beregninger (eng. distributed computing) er et net (eng. grid) af almindelige (hjemme-) computere forbundet via et datanet (internettet) og ikke en databus, som konventionelle fler-processor-computere benytter til informationsudveksling. Formålet er ideelt set at anvende alle computernes ledige processorkraft til beregninger.

Se også 
 peer-to-peer, klyngecomputer

Eksterne adresser 
 Google: Distributed Computing 
 nsfyn.dk: Brian Vinter: The Grid – Internettets afløser  Citat: "...'The Grid' er opkaldt i analogi til det almindelige elektricitetsnet. Ideen bag 'The Grid' er at gøre tilgangen til informationsresurser lige så simpel som tilgangen til elektricitet...Det ultimative mål med 'The Grid' er, at betragte alle computere og deres tilbehør som en stor computer..."
 DIKU: Cluster og grid computing -- Kursus 022025/314 
 Computerworld, 25. jul. 2003, Millioner til dansk forskning i Grid 
 Computerworld, 14. aug. 2002, Ny supercomputer på DTU 
 Computerworld, 3. juli. 2002, Studerende bygger supercomputer 
 Computerworld, 1. maj. 2002, Grid-forskningen får flere muskler 
 BBCNews, 2 May, 2002, Grid helps science go sky-high

Praktiske implementationer 
 BOINC
 Distributed.net
 Great Internet Mersenne Prime Search
 SETI@home: Search for Extraterrestrial Intelligence at home 
 LHC (Large Hadron Collider) Computing Grid Project  Citat: "...The computational requirements of the experiments that will use the LHC are enormous: 12-14 PetaBytes of data will be generated each year, the equivalent of more than 20 million CDs. Analysing this will require the equivalent of 70,000 of today's fastest PC processors..."
 PCWorld, 13. dec. 2002, Dansk firma bag peer-to-peer mini-grids 
 The SDU supercluster 
 Berkeley: "... The Berkeley Network of Workstations (NOW) project seeks to harness the power of clustered machines connected via high-speed switched networks..." 
 Stanford: Project Goals: solving the protein folding problem , protein foldingsfilm 
 Screen Savers Which Use A Computer's Idle Time To Perform Scientific Data Processing 
 Scientific Computing Associates: Linda(R) , Scientific's Linda(R) Now Available for Mac OS X 
 The Mozart Programming System 
 The ChessBrain Network  ChessBrain is a virtual chess supercomputer using the processing power of Internet connected machines.

Softwarearkitektur
Ananas

Ananas-slægten (Ananas) er udbredt i Sydamerika. De stivbladede rosetplanter har blomsterne samlet i et kogleagtigt aks. Ananas indeholder det protein-spaltende enzym bromelin. På grund af dette enzym er saften fra ananas særdeles velegnet til at marinere kød i, da bromelain nedbryder proteiner på kødets overflade, så smagstoffer kan trænge ind i kødet.

 Almindelig ananas (Ananas comosus).
 Dværgananas (Ananas nanus).

 Ananas macrodontes.

 
Nytteplanter fra Amerika
CAM-planter
Flerfoldsfrugter
Skovrandøje

Skovrandøjen (Pararge aegeria) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den er udbredt i Europa og gennem Lilleasien mod øst til Iran. I Danmark er den blevet almindelig i de seneste 100 år. Skovrandøjen holder til i alle slags skove, også de moderne intensivt drevne. Den holder til i små lysninger og solpletter, hvor hannerne opretter deres yngleterritorier og forsvarer dette mod alle indtrængende, undtaget selvfølgelig hunskovrandøjer. Skulle en sådan komme forbi forsøger hannen at forføre hende med en duftsky fra hans duftskæl, der sidder på oversiden af forvingerne. Sommerfuglen flyver i Danmark fra det tidlige forår, omkring april, til hen på efteråret omkring oktober.

Forekomst i Danmark 
Skovrandøje har i løbet af det 20. århundrede bredt sig til store dele af Danmark fra resten af Europa. Før da var den meget sjælden i landet. Nu findes den specielt talrigt på Øerne og i Østjylland.

Udseende 
Sommerfuglen har flødefarvede lyse pletter på oversiden af vingerne, vingefanget er mellem 35 og 44 mm, hvor hunnerne er størst og den individuelle variation i farve og øjepletter er ikke så stor som ved. f.eks. engrandøjen.

Livscyklus 
Æggene klækkes efter ca. 1 uge. Nogle larver er udvokset efter 2-3 uger, mens andre går i sommerdvale og først er udvoksede efter 2-3 måneder. Når larven er udvokset forpupper den sig. Tidligt formede pupper udklækkes efter 2-4 uger, mens sene pupper overvintrer til næste år. Halvvoksne larver er også i stand til at overvintre. På denne måde har skovrandøjen årligt 2-3 overlappende generationer.

Foderplanter 
De voksne skovrandøjer tiltrækkes af brombær- og hindbærblomster, saft fra træer, honningdug fra bladlus, ekskrementer og overmoden frugt. Larven lever af forskellige græsser, fx almindelig hundegræs, skovstilkaks, mosebunke og rørhvene.

Kilder og henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 238-241.
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Pararge aegeria
 Skovrandøje  på lepidoptera.dk

Randøjer
Danmarks dagsommerfugle
Dvale
Klyngecomputer

En klyngecomputer er dedikerede eller ad-hoc computere forbundet via et datanet (og ikke en databus), som konventionelle fler-processor computere benytter til informationsudveksling. Formålet er at distribuere beregningerne til computerne i klyngen.

Man skelner normalt mellem to typer klyngecomputere:
 Grid- typen, der typisk udgøres af mindst to forbundne computercentre via WAN (fx (internettet)) (computercentrene har oftest hver især flere computere) - eller blot en masse computere forbundet via WAN. Eksempler: Berkeley Open Infrastructure for Network Computing (BOINC) og Folding@home.
 Cluster-typen, der typisk er almindelige servere eller PC'er der er alene forbundet i et lokalt netværk, så de tilsammen udgør en kraftig computer.

Da almindelige servere og PCere er meget billige i ren regnekraft, kan denne løsning være en billigere vej til en supercomputer.
Da netværket i et "cluster" er meget langsommere end det, der bruges i de specialiserede supercomputere (der til gengæld typisk er noget dyrere), er der nogle problemer hvor disse egentlige supercomputere er clustercomputerne langt overlegne.

Se også 
 peer-to-peer
 Beowulf-klyngesystemer
 HTCondor
 Decentraliseret cloudcomputing

Eksterne henvisninger 
 Indeks: Distributed Computing 
 2 May, 2002, BBC News: Grid helps science go sky-high

Praktiske implementationer 
 Berkeley: "... The Berkeley Network of Workstations (NOW) project seeks to harness the power of clustered machines connected via high-speed switched networks..."
Appelsin

 
Appelsiner (Citrus sinensis) stammer fra Burma og det sydlige Kina. Senere har de bredt sig til Indien og herefter til Europa, hvor den har været dyrket siden det 15. århundrede. 

Det danske navn betyder egentlig 'kinesiske æbler', af de hollandske ord 'Appel' og 'Sin' (Kina på arabisk).

Beskrivelse 
Appelsintræet bliver ca. 10-12 meter højt. Det er tornet og har duftende hvide blomster. Frugternes form, farve og smag afhænger i nogen grad af sorten og dyrkningsstedet, men fælles er, at de er rundagtige med en tyk, orange skræl. Frugtkødet er ligeledes orange. Det er syrligtsødt i smagen og meget saftigt med op til 35 procent saft. Selve appelsintræet er meget gammelt – og det anslås flere steder for at være cirka 20 millioner år gammelt.

Anvendelse 
Frugten spises som den er eller indgår i desserter, kager og forskellige retter. Olie udvundet af blomster og skræl anvendes til likører, læskedrikke og i parfume-industrien. Appelsinen anvendes også som dekoration – for eksempel som juledekoration med tørrede nelliker stukket i. 

Appelsiner plukkes ofte før de er modne, hvilket får indflydelse på smagen, der bliver mere syrlig og mindre aromatisk. Dette skyldes den oftest lange transportvej fra Asien, Nordafrika, Grækenland, Italien, Israel, Spanien og Tyrkiet.

Se også 
 Appelsinjuice
 Mandarin
 Klementin

Eksterne henvisninger

Nytteplanter fra Asien
Citrusfrugter
Citrus
Citron

 
Citron (Citrus limon) er et frugttræ i citrusslægten, der stammer fra det nordlige Indien og har været dyrket i både Lilleasien, asien og Kina i adskillige tusinde år. Citroner blev importeret til det danske hof i 1520'erne, men fik først en fremtrædende placering i det danske køkken fra 1700-tallet. I dag dyrkes citroner især omkring Middelhavet og i Californien.

Beskrivelse 
Det lille træ bliver 3-6 meter højt, har kraftige torne men smukke, store blomster med hvide kronblade, der er lyserøde på ydersiden. Træet blomstrer året rundt og står derfor med blomster og modne frugter på en gang. Frugterne er gule og ægformede med en tyk, læderagtig skræl.

Anvendelse 
Det lysegule frugtkød har en meget syrlig smag, der egner sig til mange slags madlavning, desserter samt som smagstilsætning i drikke. Citroner anvendes tillige til fremstilling af olie, pektin og citronsyre. Indholdet af citronsyre er ca. 5%.en

Billeder

Se også 
Lime

Citrusfrugter
Nytteplanter fået via krydsninger
Citrus
Grøn busksommerfugl

Den grønne busksommerfugl (Callophrys rubi) er en sommerfugl i blåfuglefamilien. Den findes talrigt lokalt i Jylland, specielt i skovlysninger på tørvebund, i højmoser og hedemoser samt desuden i klitlavninger og på sandede heder. Arten findes for øvrigt over størstedelen af Europa samt i Nordafrikas bjerge og videre østover gennem Lilleasien til Sibirien og Amur.

Udseende
Grøn busksommerfugl er umulig at forveksle med andre danske sommerfugle. Den grønne farve er meget udtalt og følehornenes og benenes sorte og hvide striber er tydelige. Vingefanget er 22–27 mm. Bagvingen har en lille spids. Sommerfuglens latinske navn Callophrys betyder "smukke øjenbryn" og hentyder til den fine hvide tegning, der ses over sommerfuglens øjne.

Livscyklus
Den grønne busksommerfugl kommer allerede frem omkring slutningen af april, starten af maj og ses indtil slutningen af juni. Sommerfuglen lægger sine æg på bl.a. gyvel, kællingetand og revling. Æggene klækkes efter en uge. Larven er udvokset efter 3-4 uger. Larven forpupper sig derefter og overvintrer på denne måde. Næste forår kommer den færdige sommerfugl frem omkring april-maj. Puppen er brun, rundagtig og ubevægelig, men den kan høres frembringe en pibende lyd.

Foderplanter
Kællingetand, tørst, visse, mosebølle, gyvel og mange andre planter.

Kilder/henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 270-272.
 Roland Gertsmeier: Hvilken sommerfugl er det, 1988.

Busksommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Klementin

 
Klementin (Citrus × aurantium) er en sort af mandarinen, oprindeligt fremavlet af den franske præst Père Clément i år 1894. Klementiner er oftest helt uden kerner.

Beskrivelse 
De fleste klementinsorter er kernefri, men visse sorter kan indeholde kerner.
Klementinen er væsentligt større end de andre typer af mandariner.

Den er en hybrid mellem appelsin og mandarin og er derfor steril. Den danner små, saftige citrusfrugter med syrlig-sød smag. Frugten har et højt indhold af C-vitamin.

Anvendelse 
Klementiner er en populær spise, især omkring juletid. De anvendes også som dessertfrugt.

Kilder/Eksterne henvisninger 

Citrusfrugter
Nytteplanter fået via krydsninger
Citrus
Grapefrugt

 
Grapefrugt (Citrus x paradisi) er en stor citrusfrugt, som har været kendt i Vestindien i over 200 år. Den findes første gang beskrevet i 1814 i Puerto Rico som en tilfældig krydsning mellem appelsin og pomelofrugten. 

I dag er Florida hjemsted for alle de kendte sorter, men grapefrugt dyrkes over det meste af kloden i tropiske og subtropiske egne. Grapefrugten kom til Europa i 1910.

Beskrivelse 
Det stedsegrønne træ bliver op til 5 meter højt og kan bære helt op til 700 kg frugter om året. Frugterne dannes i klaser. De er store, runde og lyst gule eller orange alt afhængig af sorten. Frugtkødet er normalt lysegult, men der findes også sorter med rødligt frugtkød.

Smag 
Grapefrugtens smag varierer, afhængig af sort samt hvor de kommer fra. På grund af klimaet er grapefrugter fra hhv. Florida/Caribien og Sydafrika normalt de mest sødmefulde, hvorimod frugter fra Middelhavslandene oftere er mere bitre, altsammen på grund af dyrkningsklimaets forskelligheder i varme og nedbør. Det er desværre blevet en udbredt opfattelse, at hvide grapefrugter er surere end de rødlige (i frugtkødet), og derfor er det efterhånden sjældent at se de hvide i handelen. Men det er ufortjent, for det er dyrkningsklimaet, der afgør hvor sure og bitre de bliver. Desuden er grapefrugterne, af transport og opbevaringshensyn, ikke altid helt modne, når de kommer i forretningerne. Det kan mange gange svare sig at have dem liggende 1-2 uger hjemme ved stue temperatur inden man spiser dem. Det gør dem som regel mindre bitre.

Anvendelse 
Det er USA, der har inspireret til brugen af grapefrugter i Danmark. De anvendes som morgenmad, i frugtsalater og andre salater og som tilbehør til forskellige retter eller presset til juice.

I Mad uden tårer anbefaler Else Algreen og Lise Nørgaard at servere grapefrugten iskold og uden sukker.

Navnets oprindelse 
Navnet grapefrugt menes opstået, fordi frugterne dannes i klaser lige som vindruer ('grape' betyder 'vindrue' på engelsk). En anden teori går ud på, at frugtens smag i tidligere sorter mindede om vindruens.

Medicinkombination
Juice af grapefrugt påvirker i forskellig grad en lang række medikamenter.

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Das Citrus Online Buch 

Nytteplanter fået via krydsninger
Citrusfrugter
Stedsegrønne
Citrus
Lime

 
Lime (Citrus x aurantifolia) er en frugt, der stammer fra Sydøstasien, hvorfra den blev importeret til Europa i det 13. århundrede. Frugten dyrkes især i Mellemamerika og Asien, og er faktisk den af de surfrugtede citrusarter, der anvendes mest i troperne.

Beskrivelse 
Træet bliver op til 5 meter højt og får små hvide blomster, hvorfra de små runde, grønne citrusfrugter udvikles til en diameter på omkring 5 centimeter.

Limefrugten ligner en lille, rund, grøn citron.

Smag 
Limefrugten smager lidt mere krydret end citronen – til gengæld er den en anelse bitter i forhold til andre citrusfrugter.

Anvendelse 
Limefrugterne er kernefri og velegnet i dressinger og drinks, hvor den smukke, grønne farve pynter. Bruges også til juice og marmelade.

Limefrugten er desuden vandtæt, hvis den ligger vandret i et longdrink-glas og kan dermed bruges til at skille en drink.

Se også 
 Limequat

Kilde 

Citrusfrugter
Nytteplanter
Nytteplanter fået via krydsninger
Citrus
Almindelig blåfugl

Den almindelige blåfugl (Polyommatus icarus) er en sommerfugl i blåfuglefamilien. Den er udbredt over hele Europa, i Nordafrikas bjerge og mod øst til det østlige Asien. Arten er som navnet antyder den mest almindelige blåfugl i Danmark. Sommerfuglen kan findes på vejskråninger, byggegrunde, heder, enge, overdrev, skovlysninger og andre lysåbne græsklædte pletter med forskellige ærteplanter, som er larvens foretrukne føde. Blot ikke på for våd bund. De første almindelige blåfugle ses i maj, og helt hen i september kan man støde på dem.

Udseende 
Hannerne af den almindelige blåfugl er lysende blå, mens hunnerne findes i mange variationer over mørkt chokoladebrun med orange pletter til lys blå som hannen. Hannen ligner med sin blå overside flere andre blåfugle, men kan kendes på den skinnende blå overside med smal sort søm og hvide frynser og på at forvingens forkant er sølvfarvet ind mod roden. På undersiden af bagvingen er den hvide kileformede plet mellem de orange sømpletter et godt kendetegn for begge køn. Denne hvide plet ses dog også hos sortbrun og rødplettet blåfugl, der til gengæld afviger på andre måder. Et andet sikkert kendetegn findes på undersiden af forvingen. Her ses en sort plet indenfor midtpletten. Denne del af forvingen er dog ofte dækket af bagvingen. Sommerfuglens vingefang er 25–33 mm, kønnene er ens i størrelsen.

Livscyklus 
Den lange flyvetid fra maj til september skyldes, at sommerfuglen har op til 3 generationer på en enkelt sommer. En uge efter ægget er lagt, klækkes larven. Efter ca. 4 uger er larven fuldvoksen og forpupper sig. Sommerfuglen klækkes af puppen 10-20 dage senere. De sene larver sætter sig til overvintring tæt ved jordoverfladen ved værtsplanterne og forpupper sig næste forår.

Larvens foderplanter 
Sommerfuglelarver er specialiserede til kun at æde nogle få planter. Larver af almindelig blåfugl lever i Danmark af humlesneglebælg, lucerne, rødkløver, gul kløver, almindelig kællingetand eller harekløver og sandsynligvis flere andre.

Galleri

Kilder og henvisninger 
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, pp. 312–315.

Noter 

Blåfugle
Danmarks dagsommerfugle
Kronløse

De kronløse er en underklasse af planter, hvis blomster har det fællestræk, at kronbladene mangler. Engler betragtede i sin systematik de kronløse som en gruppe af tidligt opståede eller mere primitive i forhold til de såkaldt helkronede og de enkle, frikronede. I dag har man – stort set – forladt den opdeling, fordi det viser sig, at disse kendetegn er opstået flere gange og uafhængigt af hinanden. De kan altså ikke bruges som ordningskriterier i taxonomien.

Eksempler på kronløse planter 
 Almindelig Mistelten (Viscum album)
 Slangeurt (Polygonum bistorta)
 Spyd-Pil (Salix hastata)
 Stor Nælde (Urtica dioica)
 Skov-Elm (Ulmus glabra)

Se også 
 tokimbladet (Dicotyledoneae).

Biologi
Frikronede

De frikronede er en underklasse af planter, hvis blomster har det fællestræk, at kronbladene ikke er sammenvoksede til et rør. Engler betragtede i sin systematik de frikronede som en gruppe af tidligt opståede eller mere oprindelige i forhold til de såkaldt helkronede og de meget afvigende, kronløse. I dag har man – stort set – forladt den opdeling, fordi det viser sig, at disse kendetegn er opstået flere gange og uafhængigt af hinanden. De kan altså ikke bruges som ordningskriterier i taxonomien.

Eksempler på frikronede planter 
 Eng-Storkenæb (Geranium pratense)
 Klit-Rose (Rosa spinosissima)
 Småbladet Lind (Tilia cordata)
 Staude-Hør (Linum usitatissimum)
 Toårig Natlys (Oenothera biennis)

Se tokimbladet (Dicotyledoneae).

Biologi
Storplettet perlemorsommerfugl

Storplettet perlemorsommerfugl (Issoria lathonia) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den er vidt udbredt i Europa og Nordafrika og mod øst gennem Asien til det vestlige Kina. I Danmark er den mest almindelig i Jylland. Den foretrækker sandede jorder, men i nogle år bliver bestandene så store, at man også kan finde den på andre lokaliteter, f.eks. på brakmarker og i haver. Storplettet perlemorsommerfugl dukker op først i maj og de sidste individer forsvinder først sidst i september. Den ses ofte solbadende med udbredte vinger på bar jord på kølige dage.

Forekomst i Danmark 
Sommerfuglen er blevet mere sjælden i Danmark end den var tidligere i den første del af det 20. århundrede. Men de seneste år, måske i takt med at brakmarker bliver mere almindelige, er der en tendens til at sommerfuglen kommer tilbage.

Udseende 
Storplettet perlemorsommerfugl er nem at kende på de store perlemorsfarvede pletter på undervingerne. På oversiden ligner den de andre perlemorsommerfugle, men dens vingeform er lidt anderledes, og de sorte pletter lidt mere markante og afrundede. Hunnen er større end hannen, vingefanget varierer meget, men ligger mellem 35–48 mm.

Livscyklus 
Det er usikkert hvor mange generationer den storplettede perlemorsommerfugl har over en sommer. Men et gæt går på omkring 3-4 generationer afhængig af hvor lang og varm sommeren er. I varmt vejr går der ikke over en måned fra ægget er lagt til den færdige sommerfugl kommer frem. Normalt klækkes æggene dog efter ca. en uge, larven forpupper sig efter 2-4 uger, og puppen klækker og den voksne sommerfugl kommer frem efter ca. 1-2 uger. Sommerfuglens overvintring er ikke helt afklaret. Man mener den overvintrer som larve, måske endda som udvokset larve, eller som puppe. Man mener dog, at voksne individer af sommerfuglen ikke kan overvintre, i det mindste ikke i Danmark.

Foderplanter 
Sommerfuglen foretrækker bl.a. planten blåmunke, mens æggene bliver lagt på stedmoderblomster, f.eks. agerstedmoderblomst og almindelig stedmoderblomst.

Galleri

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 178-180.
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Issoria lathonia
 Storplettet perlemorsommerfugl på lepidoptera.dk

Perlemorsommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Stængelplanter

Stængelplanter (Embryophyta) er de planter vi almindeligvis opfatter som "planter". Gruppen omfatter træer, blomster, bregner, mosser og en række andre landplanter. Alle er komplekse flercellede eukaryoter med specialiserede forplantningsorganer. Med nogle få undtagelser skaffer stængelplanterne deres energi ved hjælp af fotosyntese. Stængelplanter adskiller sig fra fotosyntetiserende, flercellede alger ved at have sterilt væv inden i forplantningsorganerne og ved at kunne danne en embryo. Desuden er stængelplanterne tilpasset livet på land, og kaldes derfor også for landplanter – nogle har dog udviklet sig til livet i vand.

Eksterne henvisninger 
 Welcome to the PLANTS National Database
 Tree of Life: Land Plants 
 ITIS

Plantetyper
Botanisk taksonomi
Viridiplantae
Palæozoikum
Nøkkerose-familien

Nøkkerose-familien (Nymphaeaceae) er udbredt på alle kontinenter (undtagen Antarktis). Den består af urteagtige vandplanter, som ofte har langstilkede flydeblade. De har store, enlige blomster er primitivt byggede med mange skruestillede bloster- og støv-blade. Her nævnes kun de slægter, der er repræsenteret ved arter, der er vildtvoksende, eller som dyrkes i Danmark.

 Kæmpeåkande (Victoria)
 Nøkkerose (Nymphaea)
 Åkande (Nuphar)

 
Nøkkerose-ordenen
Beskæring

Beskæring har forskellig betydning:

Beskæring af planter – klipning, nedskæring, afkortning osv. af planter
Billedbeskæring (foto) – beskæring af et fotografi – at fjerne overflødige elementer 
Billedbeskæring (film) – tilretning af videofilm etc.
Klovbeskæring – pleje af dyrs hove, klove osv.
Æble-slægten

Æble-slægten (Malus) er udbredt med ca. 50 arter i de tempererede egne på den nordlige halvkugle. Det er løvfældende småtræer eller buske, der oftest er uden torne. Bladene sidder spredtstillet, og de er stilkede, ovale til ægformede eller elliptiske med glat eller savtakket rand (i sjældne tilfælde: lappet rand). Nogle af arterne får kraftigt røde høstfarver. Blomsterne er samlet i små stande, som sidder på knudrede kortskud. Den enkelte blomst er regelmæssig og 5-tallig med hvide eller lyserøde kronblade. Frugterne er kernefrugter med et femrummet kernehus.

Æblesorter

Danmark 
Her beskrives kun nogle få arter, som er vildtvoksende, eller som dyrkes i Danmark.

 Abild (Malus sylvestris)
 Almindelig æble (Malus domestica) eller Spise-Æble
 Bæræble (Malus baccata)
 Fujiyamaæble (Malus tschonoskii)
 Himalayaprydæble (Malus sikkimensis)
 Japansk paradisæble (Malus floribunda)
 Japansk prydæble (Malus toringo)
 Kansuprydæble (Malus kansuensis)
 Kinesisk prydæble (Malus hupehensis)
 Malus asiatica
 Malus x robusta
 Malus yunnanensis
 Oregonæble (Malus fusca)
 Purpurprydæble (Malus x purpurea)
 Sargents æble (Malus sargentii)
 Sibirisk æble (Malus prunifolia)

Resten af verden

Se også 
 Æble
 Sygdomme og skadedyr på æbletræer

 
Frugttræer
Kirsebær

 
Kirsebær (Prunus) er en slægt af træer eller buske med ca. 150 arter. Et tydeligt, fælles kendetegn er de tværgående bånd af barkporer på stammen (se billedet til højre). Slægten deles af nogle botanikere i to: de kirsebæragtige (Cerasus) og de blommeagtige (Prunus). Slægten Kirsebær bliver af nogle også kaldt for Stenfrugt-slægten.

En stenfrugt er en frugt hvor frøgemmet består af to lag: Yderst et lag blødt frugtkød, og inderst en hård skal ("stenen") som normalt rummer ét eller ganske få frø.

Arter 
Arter af slægten Prunus med tilhørende artikler:

Andre arter af slægten Prunus:

Se også 
 Cocktail-kirsebær

Noter 

 
 
Nytteplanter
Cypres-familien

Cypres-familien (Cupressaceae) er en gammel familie af nåletræer med 27-30 slægter, der i alt har ca. 130-140 arter. Familien er udbredt overalt i Jordens tempererede egne. Der findes både løvfældende og stedsegrønne træer, og de modsatte eller kransstillede blade er nåleformede hos helt unge planter, men bliver senere skælformede hos de fleste arter. Koglerne kan være læderagtige, bæragtige eller helt forveddede.

 Actinostrobus
 Athrotaxis
 Austrocedrus
 Afrikacypres (Callitris)
 Guldcypres (Callitropsis)
 Flodceder (Calocedrus)
 Ædelcypres (Chamaecyparis)
 Kryptomeria-slægten (Cryptomeria)
 Cunninghamia
 Cypres (Cupressus)
 Diselma
 Fitzroya
 Fokienia
 Glyptostrobus
 Ene (Juniperus)
 Libocedrus
 Vandgran-slægten (Metasequoia)
 Dværglivstræ-slægten (Microbiota)
 Neocallitropsis
 Papuacedrus
 Pimenta (Pilgerodendron)
 Livstræ-slægten (Platycladus)
 Rødtræ-slægten (Sequoia)
 Mammuttræ-slægten (Sequoiadendron)
 Talinum (Taiwania)
 Tetraclinis
 Sumpcypres (Taxodium)
 Thuja (Thuja)
 Hønsebenstræ-slægten (Thujopsis)
 Afrikacypres (Widdringtonia)
 Xanthocyparis

En række af disse slægter (Athrotaxis, Cunninghamia, Glyptostrobus, Cryptomeria, Sequoiadendron, Sequoia, Taxodium, Metasequoia) regnedes tidligere som en egen familie, Sumpcypres-familien (Taxodiaceae), der tillige omfattede Parasoltræ-slægten (Sciadopitys). Parasoltræ-slægten henregnes i dag til sin egen familie, Parasoltræ-familien (Sciadopityaceae), mens resten nu henregnes til Cypres-familien hvor de undertiden stadig omtales samlet som "sumpcypres-gruppen".

Se også 
 Hinokitiol - er et naturligt monoterpen fundet i træ fra Cypres-familien. Hinokitiol bruges til mundpleje og behandlingsprodukter til et bredt spektre af anti-virale, antimikrobiske og anti-inflammatoriske virkemidler.

Litteratur 
Alan Mitchell: "Træer i Nordeuropa"
Abrikos (træ)

 

Abrikostræet (Prunus armeniaca, "Armensk blomme") er et 4 meter højt, subtropisk træ med rødlige blomster. Frugterne, abrikoser, kan f.eks. bruges til syltetøj.

Anvendelse 
Træet kan dyrkes her i landet, men kun på et lunt sted og som espalier, dvs. fastholdt og beskåret helt fladt ind mod en sydvendt mur eller til nød en vestvendt, men aldrig op mod en østmur. Abrikos-frugterne modner i august.

Ofte er det nødvendigt at foretage bestøvningen kunstigt, for træet blomstrer så tidligt, at bierne ikke flyver endnu.

Frugterne, abrikoser, kan bruges til syltetøj, henkogning eller som frugtgrød og kagefyld.

Kilder/henvisninger 

Træer
Nytteplanter fra Asien
Skærmplante-familien

Skærmplante-familien (Apiaceae) er en familie inden for Skærmplante-ordenen.

Slægter 
Ifølge Angiosperm Phylogeny's netsted er der pr. juli 2014 434 slægter i denne familie. Her følger et udvalg af dem:
 Skvalderkål (Aegopodium)
 Hundepersille (Aethusa)
 Dild (Anethum)
 Angelik (Angelica)
 Kørvel (Anthriscus)
 Selleri (Apium)
 Stjerneskærm (Astrantia)
 Gummipude (Azorella)
 Sideskærm (Berula)
 Hareøre (Bupleurum)
 Kommen (Carum)
 Hulsvøb (Chaerophyllum)
 Gifttyde (Cicuta)
 Skarntyde (Conium)
 Koriander (Coriandrum)
 Spidskommen (Cuminum)
 Gulerod (Daucus)
 Mandstro (Eryngium)
 Dyvelsdræk (Ferula)
 Fennikel (Foeniculum)
 Sumpskærm (Helosciadium), se Apium
 Vårskærm (Hacquetia)
 Bjørneklo (Heracleum)
 Vandnavle (Hydrocotyle)
 Foldfrø (Laserpitium)
 Lostilk (Ligusticum scothicum)
 Løvstikke (Levisticum)
 Bjørnerod (Meum)
 Sødskærm (Myrrhis)
 Klaseskærm (Oenanthe)
 Pastinak (Pastinaca)
 Persille (Petroselinum)
 Svovlrod (Peucedanum)
 Pimpinelle (Pimpinella)
 Sanikel (Sanicula)
 Seline (Seline)
 Hjorterod (Seseli)
 Mærke (Sium)
 Lundgylden (Smyrnium)
 Randfrø (Torilis)

Eksterne henvisninger
Mistelten-familien

Mistelten-familien (Viscaceae) er en ældre plantefamilie, som nu er blevet lagt sammen med Sandeltræs-familien. Den indeholdt bl.a. Mistelten-slægten.

Plantefamilier
536

Se også 536 (tal)

Begivenheder 
 Vulkanudbrud der knyttes til Island. Vulkanudbrudet angives som en nærliggende forklaring på et temperaturfald på et par grader om sommer og hungersnød samme år og de følgende par år. Se klimachok i 535-536.

Født

Dødsfald 
 22. april - Pave Agapetus 1.

Populærkultur 
Den danske forfatter Arne Herløv Petersen udgav i 2020 en samling betitlet 536 med seks fortællinger der netop handler om året 536 evt.

Referencer  

36
527

Se også 527 (tal)

Begivenheder 
 I dette år kan man se spor af en ækvatorial vulkanudbrud, både i den grønlandske indlandsis og i antarktis.
 Justinian 1. bliver byzantinsk kejser.

Født

Dødsfald 
 1. august - Justinus 1., byzantinsk kejser (født ca. 450)

Eksterne henvisninger 

27
6. århundrede

5. århundrede – 6. århundrede – 7. århundrede – andre århundreder

Det 6. århundrede består af årene 501 til 600, det er forvekslet med 500-tallet som består af årene 500 til 599.

Den Justianske Pest hægede i dette århundrede. Det menes at være et udbrud af pest forårsaget af bakterien Yersinia pestis.

Henvisninger 

 
Århundreder
7. århundrede

6. århundrede – 7. århundrede – 8. århundrede – andre århundreder

Det 7. århundrede består af årene 601 til 700. Det forveksles ofte med 600-tallet som består af årene 600 til 699.

 
Århundreder
Skærm

Skærm har flere betydninger:
 Skærm (beskyttelse) – en konstruktion, som giver beskyttelse.
 Billedskærm – en konstruktion til visning af elektroniske billeder.  
 Skærm (botanik) –  en blomsterstand, hvor alle blomster er fæstnet samme sted på skuddet (botanisk betegnelse).
Sangleg

En sangleg er en leg, hvortil der synges og hvortil der hører særlige beskrivende fagter, bevægelser og/eller dansetrin. Det kan være alt lige fra fingerleg (Lille Peter Edderkop) til ringdans eller kredsdans (Bro bro brille).
Det er mest børn, der leger sanglege.

Sangen består ofte af en form for historie / fortælling.

Eksempler:
 Bjerget i skoven (Langt ud' i skoven'')
 Bjørnen sover
 Boogie-woogie
 Bro bro brille
 Hjulene på bussen
 Jeg gik mig over sø og land
 Lille Peter Edderkop
 Ritch ratch filiong-gong-gong
 Skære, skære havre
 Så går vi rundt om en enebærbusk
 Tag den ring og lad den vandre
 Tornerose

Eksterne henvisninger 
 Sanglege Artikel på Dansk Folkemindesamlings site www.dagligliv.dk

 
Danse