alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Bærmispel

Slægten Bærmispel (Amelanchier) er udbredt med ca. 25 arter i Europa, Nordamerika og Østasien med hovedvægten i Nordamerika. Det er løvfældende buske eller små træer, der danner rodskud i visse tilfælde. Bladene er ofte hvidfiltede, men oversiden bliver efterhånden glat. Blomsterne sidder i klaser, hvor de enkelte blomster er hvide (sjældent lyserøde). Frugterne er saftige, runde kernefrugter ("bær") med blivende bægerblade.

Der er nogen uenighed og usikkerhed om artsinddeling for de amerikansk hjemmehørende arter og (delvis som en følge heraf) navngivningen, både videnskabeligt og på dansk.

 Aks-bærmispel (Amelanchier spicata)
 Allegheny-bærmispel (Amelanchier laevis)
 Almindelig bærmispel (Amelanchier lamarckii)
 Canadisk bærmispel (Amelanchier canadensis)
 Ellebladet bærmispel (Amelanchier alnifolia)
 Rundbladet bærmispel (Amelanchier ovalis)

 Amelanchier arborea
 Amelanchier asiatica
 Amelanchier bartramiana
 Amelanchier humilis
 Amelanchier interior
 Amelanchier lucida
 Amelanchier nantucketensis
 Amelanchier obovalis
 Amelanchier sanguinea
 Amelanchier sinica
 Amelanchier utahensis

Referencer

Eksterne henvisninger
-lev

Mange stednavne ender på -lev, (eller -s-lev, og -löv). Endelsen kommer af oldnordisk leif = arv, ejendom, enke. Det bruges altså i betydningen "-arv", en form for "-len", eller "-efterladenskab". Endelsen bruges næsten altid sammen med et forled, som er et personnavn, nemlig navnet på den, der havde stedet som arv eller levning.

Lev-stednavnene findes kun i to områder.
 Et område, et stykke nede i Tyskland. Sachsen-Anhalt og Thüringen -leben
 I Danmark, Sydslesvig og Halland; Skåne og Småland, men ikke på Bornholm og i Blekinge. Ofte ligger "-lev"-stederne på stiv lerjord, som har krævet en hjulplov for at man kunne opdyrke stedet.

Muligvis er Herreds-inddelingen på Sjælland, Skåne og Fyn, ældre end -lev'ene. Men i Jylland må Herreds-inddelingen være yngre. 

Man kan i Skåne og Nordtyskland, tydeligt se at mange "-lev" er oprettet i striber på én gang, så alle de danske "-lev" er nok nogenlunde jævnaldrende, dvs. fra folkevandringstiden (germansk jernalder: 400-600) Dette kan man blandt andet konstatere ved at det er de samme personnavne som danner forled i de forskelige dele af landet. 

Man har forsøgt at udregne stednavne endelsernes indbyrdes alder ved at se på hvilken by, som har givet navn til kirkesognet, som det ligger i. Da man antager at den ældste by er den største i sognet, den gang sognet blev lavet, fordi den ældste by har haft den længest tid at vokse i og er blevet anlagt på den bedste jord. Hvis man tager højdte for at -lev kun findes i visse dele af Norden så bliver tallene sådan:

-lev (-löv): 56%
-løse: 51%
-um: 45%
-inge: 40%
-sted: 36%
-by: 26%
-torp: 14%

Man skal dog være opmærksom på at en sådan udregning mere viser hvilket endelse, som stoppede først med nydannelser, end aldren. Dels kan man tænke sig at en del ældre stednavne er omdøbt til en yngre endelse.

Bøger 
 dr. phil. Søndergaard, Bent, f. 1937;
 Indledende studier over den nordiske stednavnetype lev (löv); 1972 BOG
 Fortsatte studier over den nordiske stednavnetype lev I, Festskrift til Kristían Hald, 1974, s. 145 ff.
 Fortsatte studier over den nordiske stednavnetype lev (löv) II

Se også 
Stednavne

Lev
Lev
Mjød

Mjød er en alkoholholdig drik af tre ingredienser: honning, vand og gær. Mjød kan være meget sød, halv-sød eller tør; det afhænger af forholdet mellem vand og honning. En tør mjød indeholder mindst sukkerstof.

Mjød må ikke forveksles med øl, som brygges på korn - hvis mjød faktisk skulle sammenlignes med noget, skulle det være vin eller dessertvin (Da det er lavet på samme måde, men med honning i stedet for druer). Det kan i udlandet hænde at blive fremstillet ved gæring af en opløsning af vand og honning med mæsk af korn, som bliver fjernet umiddelbart efter gæringen.

Afhængig af lokale traditioner og opskrifter kan den være smagt til med krydderier, frugt, eller humle (som giver en bitter øl-lignende smag). Alkoholindholdet kan ligge fra omkring 8% ABV til 19%).

Almindelig dansk mjød ligger på ca. 8-12% alkohol, mens tysk mjød ofte kun er på 10%. Er der tilsat saft er alkoholprocenten nede på 6 – 11%. Det kan være destilleret, tilsat kulsyre eller mousserende.. Hvis det ligger på højere procenter, er det ikke lavet på den rigtige klassiske måde; men oftest enten fået stoppet gærings processen for at genstarte den igen, eller tilsat spiritus efter gærings processen.

Mjød er kendt fra mange kilder om oldtiden i Europa, Afrika og Asien. De arkæologiske beviser er mere tvivlsomme. Mjødens oprindelse fortaber sig i historien. "Den kan betragtes som stamfader til alle gærede drikkevarer," Maguelonne Toussaint-Samat har bemærket, "fra tiden før dyrkning af jorden".

Claude Lévi-Strauss anser opfindelsen af mjød som skellet "fra natur til kultur". Mjød har spillet en vigtig rolle i mytologien som Skjaldemjøden fra den nordiske mytologi. Den blev brygget af jætten Suttung på blod fra den kloge Kvaser og gav den, der drak den, digteriske evner og et utroligt godt humør.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Ole Højrup, Mjød – Gudernes drik, i: Fra Nationalmuseets Arbejdsmark, Nationalmuseet, 1957.

Likører
Tidselsommerfugl

Tidselsommerfuglen (Vanessa cardui) er en sommerfugl i takvingefamilien. Det er den mest udbredte dagsommerfugl i verden. Kun på Antarktis og i Sydamerika mangler den. Sommerfuglen overvintrer ikke i Danmark, men kommer hertil i forsommeren fra Nordafrika og Mellemøsten. Den søger ivrigt nektar i blomster, sjældnere ses den på gærende frugt. Tidselsommerfuglen ses især i tørre og blomsterrige områder. Antallet af tidselsommerfugle i Danmark varierer meget fra år til år. Flest ses sidst på sommeren, når den nye generation er klækket. Det ser ud til, at den hvert tiende år optræder særlig talrigt.

Udseende 
Tidselsommerfuglen er temmelig stor med et vingefang mellem 50-60 mm. Den ses tit på sommerfuglebuske, hvor man kan nyde dens klare orange farver og sorte og hvide pletter. Tidselsommerfuglens underside er mindst lige så spraglet som oversiden. Der er ikke den store forskel på kønnene, og variationen er i det hele taget lille. De tilflyvende individers vinger er ofte meget slidte.

Livscyklus 
Indvandrende sommerfugle lægger æg på mange forskellige planter. Ægget klækkes efter 3-7 dage. 3-4 uger senere er larven udvokset og forpupper sig. Efter to uger klækkes puppen, og den voksne sommerfugl kommer frem.

Foderplanter 
Tidsler, evighedsblomst, bynke og mange andre kurveblomster samt nælder, katost og potentil med flere.

Galleri

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 149-151.
 butterflies pictures  Polsk side med billeder.
 Tidselsommerfugl på lepidoptera.dk

Takvingefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Det hvide C

Det hvide C (Polygonia c-album) er en sommerfugl i takvingefamilien. Det hvide C holder til ved eller i skove, hvor humle eller stor nælde vokser. Den kan dog sagtens træffes andre steder også, da den flyver meget omkring.

Udbredelse 
Det hvide C er vidt udbredt i Europa, i bjergene i Nordvestafrika samt gennem den tempererede del af Asien til Japan.

Arten er som regel sjælden i Danmark, men findes nogle år i større tal, især i den østlige del af landet. I det øvrige Norden er den almindelig, fx i Sveriges nåleskove.

Udseende 
Det hvide C har fået sit navn fra en meget tydelig tegning på undersiden af bagvingen, der ofte ligner bogstavet C. Resten af undersiden på vingerne fremstår i orange-brunlige farver. Det er den sommerfugl af takvingefamilien i Danmark med mest takkede vinger, specielt hannen har i nogle tilfælde næsten haler på bagvingerne. Vingefanget er 44–50 mm. Hunnen er lidt større end hannen.

Klik her for video af Det hvide C

Livscyklus 
Sommerfuglen overvintrer som voksen i f.eks. hule træer. De vågner omkring marts-april. Æggene klækker efter 1-3 uger. Alt efter temperaturen tager larvestadiet mellem 15 og 40 dage. Herefter forpupper larven sig og puppen klækkes efter et par uger.

Foderplanter 
Larven lever på Humle og Stor Nælde.

Galleri

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 158-160.
 Det hvide C  på lepidoptera.dk

Takvingefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Navn

Et navn (fra germansk namo, indoeuropæisk nomn, latin nomen eller græsk onoma) er et ord eller en ordforbindelse som bruges til at udpege nogen eller noget ved tiltale eller omtale.

Begrebet navn har flere betydninger og indgår i forskellige sammenhænge.

Se også 

 Navneattest
 Navnedag
 Navneform
 Navnelov
 Navnemåde
 Navneord
 Personnavn (fornavn, efternavn)
 Stednavn
 Øgenavn

Ekstern henvisning 
 Lundskovs netsted (Om navnes betydning og navnedage)
1853

Konge i Danmark: Frederik 7.  1848-1863

Se også 1853 (tal)

Begivenheder

Februar 

 26. februar - der afholdes folketingsvalg efter regeringen er kommet i mindretal.

Marts 
5. marts - det amerikansk-tyske flygel- og klaverfirma Steinway & Sons grundlægges
6. marts - Giuseppe Verdi's La Traviata har premiere i Venedig
 Marts - det amerikanske tøjmærke Levi Strauss & Co. grundlægges

Juni 
 11. juni - Koleraepidemi udbryder i København og varede indtil oktober måned

Juli 

 16. juli - 212 københavnere dør denne dag af kolera. Samme dag skriver justitiarius Adolph Drewsen beroligende til den ængstelige H.C. Andersen, at "ganske vist er det alvorlige tider, men København ligner i det store hele sig selv". Tre dage senere rammes også det fornemme Bredgadekvarter, hvor Drewsen bor.

November 
30. november - under Krimkrigen ødelægger den russiske flåde den osmanniske flåde i slaget ved Sinop

Udateret 
Krimkrigen begynder
 Tugthuset i Horsens (nu Horsens Statsfængsel) opføres
Japans isolationsperiode (1639-1853) sluttede.

Født 
 30. marts – Vincent van Gogh
 16. september – Albrecht Kossel, tysk Nobelprismodtager

Dødsfald 
 22. juli – Christoffer Wilhelm Eckersberg, dansk maler (født 1783).
 Omkring 4800 mennesker dør i København, da en koleraepidemi hærger byen.

Eksterne henvisninger 

53
1854

Konge i Danmark: Frederik 7.  1848-1863

Se også 1854 (tal)

Begivenheder 
 Den første, danske tyendelov af 10. maj bliver vedtaget

Februar 

 2. februar - Telegraflinjen fra København til Altona blev indviet

Marts 

 27. marts - Frankrig og Storbritannien erklærer Det Russiske Kejserrige krig efter zarens manglende vilje til at indgå en aftale, og derved udløses Krimkrigen (1854 - 1856)

Maj 

 10. maj - den første danske tyende-lov bliver gennemført

Juni 

 10. juni -  Bernhard Riemann fremsætter den hypotese, at rummet er krumt, et brud med Euklids geometri. Einstein bruger Riemanns arbejde ved udarbejdelse af sin generelle relativitetsteori i 1915, der inkorporerer tiden som den fjerde dimension

September 
20. september - den russiske hær besejres i slaget ved Alma under Krimkrigen

Oktober 
9. oktober - Den Lette Brigades angreb, et britisk kavaleriangreb under slaget ved Balaklava under Krimkrigen
21. oktober - Florence Nightingale sendes sammen med 38 sygeplejersker til Krimkrigen
25. oktober - Slaget ved Balaklava i Krim-krigen. Som følge af en af militærhistoriens legendariske fejlvurderinger går Den lette brigade til angreb på de stærke russiske kanonstillinger

November 
4. november - under Krimkrigen ankommer Florence Nightingale og et hold på 38 andre sygeplejersker til Krim for at etablere en militærhospital for britiske tropper

Født 
 6. januar – Forskere er nået frem til, at Conan Doyles berømte romandetektiv Sherlock Holmes er født denne dag.
 9. februar – Aletta Jacobs, jødisk-hollandsk læge og aktivist (død 1929).
 20. april – Young Tom Morris, Skotsk golfspiller, dør  25. december 1875.
 20. maj – Matematikeren Adolph Constantin Meyer, dør 8. december 1896.
 27. juni – N.Th. Neergaard, dansk politiker, historiker, konsejlspræsident og statsminister. Dør 2. september 1936.
 3. juli – Leoš Janácek, tjekkisk komponist, dør 12. august 1928.
 21. juli - Albert Edelfelt, finlandssvensker maler og tegner, dør 21 juli 1905.
 29. juli – Georg Michael Kerschensteiner, tysk erfaringspædagog, dør 15. januar 1932.
 16. oktober – Oscar Wilde , irsk forfatter. Han dør den 20. november 1900.
 16. december – Andreas Schack Steenberg – ophav til de danske folkebiblioteker, dør 27. november 1929.
 William Pitt Leleiôhoku, Hawaiiansk musiker, dør i 1877.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

54
1855

Konge i Danmark: Frederik 7.  1848-1863

Se også 1855 (tal)

Begivenheder

Februar 
 1. februar – Folketælling i Kongeriget Danmark, Hertugdømmerne samt på Grønland og Færøerne

Marts 

 2. marts - Alexander 2. bliver zar af Rusland efter Nikolaj 1.s død

Juni 
 14. juni - Folketingsvalg i Danmark.
 29. juni - dagbladet Daily Telegraph begynder at udkomme i London

September 
 9. september – Den russiske hovedfæstning på Krim, Sevastopol, kapitulerer til vestmagterne.

Oktober 
 31. oktober - Gads Forlag grundlægges

Udateret 
 Sparekassen for Slagelse og Omegn grundlægges. Senere ændret navn til bankTrelleborg.
 En sammenslutning af evangelisk-lutherske frimenigheder i Danmark grundlægger Den evangelisk-lutherske Frikirke.
 Slotsbryggeriet - et bryggeri i Odense oprettes.
 Verdensudstillingen i Paris - Exposition Universelle (1855).
 Verdens første investeringsbank, Creditanstalt, oprettes.
 Panama-jernbanen åbnes.
 Kongeskibet Slesvig afløser det ældre Ægir.
 Et nyt Rigsråd oprettes i Danmark.
 Det sidste nummer af Danmarks første satiriske vitighedsblad af betydning Corsaren udkommer. (Udgivet siden 1840).
 Pretoria, hovedstaden i Sydafrika, grundlægges.
 Sognebåndsløsning bliver muligt via en lovændring.
 Runestenen Jetsmark-stenen findes ved udgravning.
 Fællesforfatningen var en fælles forfatning for Danmark og hertugdømmerne Slesvig, Holsten og Lauenborg

Født 
 9. januar - Elith Reumert, dansk skuespiller og forfatter, far til Poul Reumert.
 17. januar - Alfred Benzon, dansk apoteker, fabrikejer, politiker, sejlsportsmand og marinemaler, søn af Alfred Benzon 
 14. marts - Christian Bohr, dansk mediciner, far til fysikeren Niels Bohr
 22. marts - Karl Madsen, dansk maler, kunsthistoriker og museumsdirektør
 3. maj - Philip Smidth, dansk arkitekt
 4. juni - Svend Høgsbro, dansk politiker, folketingsmedlem og minister

Dødsfald 
 Carl Christian Nicolaj Balle, præst i Vesterbølle og Nebsager, forfatter til bl.a. Det kimer nu til julefest.
 2. marts – Nikolaj 1., zar af Rusland.
 1. maj - H.P. Lorentzen,  dansk kaptajn i Borgervæbningen, grosserer og byggespekulant.
 11. november – Søren Kierkegaard, dansk forfatter, teolog og filosof.
 25. november - Poul Christian Stemann, dansk minister i de sidste år af den danske enevælde.
 26. november – Adam Mickiewicz, polsk romantisk digter.

Litteratur 
 Leaves of Grass (digte) – Walt Whitman.
 Hjortens flugt – Christian Winther.
 Dronningens vagtmester – Carit Etlar.
 Det er så yndigt at følges ad - dansk salme, der er skrevet af N.F.S. Grundtvig

Eksterne henvisninger 

55
1856

Konge i Danmark: Frederik 7.  1848-1863

Se også 1856 (tal)

Begivenheder 
 Skeletresterne af et neandertal-menneske findes i Feldhofer Grotte, Neandertal.
 16. april – Parisdeklarationen om søkrigsret bliver undertegnet.

Født 
 13. januar – Emil Piper, dansk politiker.
 19. februar - Rudolf Stammler, tysk retslærd (død 1938).
 23. april - Granville T. Woods, afrikansk-amerikansk opfinder (død 1910).
 26. juli – Den irske skuespilforfatter og Nobelpristager George Bernard Shaw
 21. november -Den senere konseilspræsident og venstrefører J. C. Christensen
 18. december – Sir Joseph John Thomson, engelsk fysiker. Modtog nobelprisen i fysik i 1906.
 28. december – Woodrow Wilson, amerikansk præsident. (død 1924)

Dødsfald 
 13. maj – Mads Johansen Lange, dansk handelsmand på Bali (født 1807).
 21. juli – Emil Aarestrup, dansk forfatter

Eksterne henvisninger 

56
1857

Konge i Danmark: Frederik 7.  1848-1863

Se også 1857 (tal)

Begivenheder 
 Lov om kvinders ligeberettigelse med mænd, med hensyn til myndighed og arveret. 
 Efter at have nedkæmpet et oprør i Indien, gør England landet til en kronkoloni.
 De gamle monopoler på handel og håndværk ophæves med næringsloven.
 Københavns porte faldt  og voldene blev sløjfet

Marts 
 4. marts - Dåbstvangen for folkekirkemedlemmers børn afskaffes

April 
 1. april - Øresundstolden ophæves. Tolden var blevet indført i 1429

Maj 

 1. maj - erobreren af Nicaragua, William Walker overgiver sig til den amerikanske hær

August 
 27. august – Den første elektriske belysning tændes i København, ved Christiansborgs ridebane

September 

 7. september - under Mountain Meadows-massakren dræber mormoner i Utah de fleste deltagere i en karavane af nybyggere på vej mod Californien

Oktober 

 1. oktober - Lars Bjørnbak åbner Viby højere Landboskole
24. oktober - Sheffield F.C. grundlægges som verdens første fodboldklub

December 
 4. december - Københavns første gasværk, Vestre Gasværk, træder i funktion
31. december - Dronning Victoria af Storbritannien vælger Ottawa som Canadas hovedstad

Født 
 22. februar – Robert Baden-Powell, spejderbevægelsens stifter (død 1941).
 22. februar – Heinrich Hertz, tysk fysiker (død 1894). 
 2. juni – Edward Elgar, engelsk komponist (død 1934).
 2. juni – Karl Gjellerup, dansk forfatter, der blev tildelt Nobelprisen i litteratur i 1917 (død 1919).
 24. juli – Henrik Pontoppidan, dansk forfatter, der blev tildelt Nobelprisen i litteratur i 1917 (død 1943).
 5. september – Konstantin Tsiolkovsky, rumfartens fader (død 1935).
 3. december – Joseph Conrad, engelsk forfatter (død 1924).
 20. april – Herman Bang, dansk forfatter, kritiker og journalist (død 1912).

Dødsfald 
 4. januar – Georg Carstensen, Tivolis grundlægger (født 1812).

Litteratur 
 Les Fleurs du mal – Charles Baudelaire
 Madame Bovary – Gustave Flaubert
 Phantasterne – Hans Egede Schack.

Eksterne henvisninger 

57
1840

Konge i Danmark: Christian 8. 1839-1848

Se også 1840 (tal)

Begivenheder

Udateret 
Forordning om at dansk skal være officielt sprog i Slesvig. 
 Første opiumskrig mellem England og Kina – varer til 1842
 Boerne erobrer Natal i Sydafrika fra Zuluerne

Januar 

 22. januar - Britiske kolonister bosætter sig for første gang i New Zealand for at sikre landets tilhørsforhold til det britiske rige

Februar 
 1. februar – Folketælling i Kongeriget Danmark, Hertugdømmerne samt på Grønland og Færøerne.
 10. februar – Dronning Victoria af Storbritannien gifter sig med sin fætter Albert af Sachsen-Coburg-Gotha

April 
 27. april – Edward Whymper, engelsk bjergbestiger og opdagelsesrejsende – første mand på toppen af Matterhorn

Maj 
6. maj - Det første frimærke tages i brug i Storbritannien

Juni 
20. juni - Samuel Morse tager patent på telegrafi
28. juni - Christian 8. krones i Frederiksborg Slotskirke. Han bliver den sidste monark, som krones og salves

Oktober 
 7. oktober – Vilhelm II bliver konge af Nederlandene efter faderens abdikation
 8. oktober – Corsaren, Danmarks første satirisk vitighedsblad, udkommer første gang

November 

 30. november - Napoleon Bonapartes rester returneres fra St. Helena til Paris

Født 
 2. april – Émile Zola, fransk forfatter (død 1902).
 7. maj – Pjotr Iljitj Tjajkovskij, russisk komponist.
 2. juni – Thomas Hardy, engelsk romanforfatter og digter.
 10. juni – Theodor Philipsen, dansk maler
 5. september – Troels Frederik Troels-Lund, historiker og forfatter (Dagligt Liv i Norden i det sekstende Aarhundrede).
 14. november – Claude Monet, fransk maler.

Dødsfald 
 30. marts – Beau Brummell, britisk dandy (født 1778).

Litteratur 
 Syltebog for smaa Husholdninger – Anne Marie Mangor (Madam Mangor)

Eksterne henvisninger 

40
1842

Konge i Danmark: Christian 8. 1839-1848

Se også 1842 (tal)

Begivenheder

Maj 

 26. maj - Prins Christian af Glücksborg bliver viet til Prinsesse Louise af Hessen. Bryllup finder sted på Amalienborg
 30. maj - mordforsøg på dronning Victoria af John Francis

August 
21. august - byen Hobart på Tasmanien grundlægges

November 
11. november - den sønderjyske politiker Peter Hiort Lorenzen demonstrerer i Stænderforsamlingen i Slesvig med en berømt tale, hvor han "talede dansk - og vedblev, at tale dansk!"

Udateret 
Bryggeriet Urquell i Pilsen lancerer verdens første pilsnerøl

Født 
 4. februar – Georg Brandes, forfatter og samfundsdabattør. (død 1927).
 2. marts – Carl Jacobsen, dansk brygger og mæcen. (død 1914).
 8. maj – Emil Christian Hansen dansk ekspert i gæringsfysiologi. (død 1909).
 26. maj – Johannes Hage, dansk politiker, godsejer, teglværksejer og museumsstifter (død 1923).
 16. november – Hannibal Sehested, dansk konseilspræsident (død 1924).

Dødsfald 
 26. juni – P. O. Brøndsted, dansk arkæolog.
 28. juli – Clemens Brentano, tysk forfatter og digter.
 8. oktober – C. E. F. Weyse, tysk-dansk komponist. 68 år.

Eksterne henvisninger 

42
1843

Konge i Danmark: Christian 8. 1839-1848 

Se også 1843 (tal)

Begivenheder

Januar 
 2. januar – Richard Wagners Den flyvende Hollænder har premiere i Dresden. Den blev taget af plakaten efter fire dage

Marts 
 8. marts - Altinget, Islands lovgivende forsamling, genoprettes efter at være blevet nedlagt i år 1800

Maj 

 29. maj - Georg Carstensen får kongens tilladelse til at leje et område i Dronningens Enghave, hvor han anlægger Kjøbenhavns Sommer-Tivoli

August 
15. august - forlystelsesparken Tivoli åbner i København

November 
21. november - englænderen Thomas Hancock tager patent på vulkaniseret gummi

Født 
 24. januar – Folkemindesamleren Evald Tang Kristensen (død 1929).
 29. januar - William McKinley, USA's 25. præsident (død 1901).
 21. maj – Louis Renault, fransk jurist og nobelprismodtager (død 1918).
 3. juni – Frederik VIII, dansk konge (død 1912).
 15. juni – Edvard Grieg, norsk komponist (død 1907).

Dødsfald 
 22. januar – Ernst Mensen, ultraløber (født 1795).

Kultur 

 Johan Thomas Lundbye førdiggør sit hovedværk En dansk kyst. Motiv fra Kitnæs ved Roskilde Fjord

Litteratur 
 En bedstemoders fortællinger for sine børnebørn – Anne Marie Mangor (Madam Mangor)

Eksterne henvisninger 

43
1844

Konge i Danmark: Christian 8. 1839-1848

Se også 1844 (tal)

Begivenheder 
 Silkeborgs nyere historie begynder omkring 1844, da Michael Drewsen får tilladelse til at anlægge en papirfabrik ved Gudenåen

Marts 

 21. marts - Bahá'í-kalenderen starter. Dagen fejres årligt som nytår af medlemmer af Bahá'í-troen under betegnelsen Náw-Rúz.

Juni 

 15. juni - Vulkanisering af gummi patenteres af Charles Goodyear

September 
 18. september – Jernbanen mellem Kiel og Altona – den første i det danske monarki – indvies. Banen blev bygget og drevet af Altona-Kieler Eisenbahn-Gesellschaft

Oktober 
 22. oktober – dato forudset af William Miller til at blive Jesu genkomst, da dette ikke skete blev det betegnet "Den store skuffelse" af adventisterne

December 
 Datolinjen flyttes, så Filippinerne kommer på den asiatiske side i stedet for den amerikanske. Dette medfører, at Filippinerne går direkte fra 30. december 1844 til 1. januar 1845

Født 
 12. januar – Hans Christian Engelsen, dansk boghandler (død 1914).
 18. marts – Nikolaj Rimskij-Korsakov, russisk komponist (død 1908).
 24. juni - Hedevig Winther, dansk maler og forfatter (død 1926).
 15. oktober – Friedrich Nietzsche, tysk filosof (død 1900).
 22. oktober – Sarah Bernhardt, fransk skuespiller (død 1923).
 25. november – Carl Friedrich Benz, tysk ingeniør, som i 1885 bygger verdens første i praksis anvendelige bil. (død 1929).
 1. december – Prinsesse Alexandra, datter af den senere kong Christian 9. Hun bliver gift med den senere kong Edward 7. af England (død 1925).

Dødsfald 
 8. marts – Jean Baptiste Bernadotte, konge af Sverige-Norge fra 1818 til sin død under navnet Karl XIV Johan (født 1763).
 24. marts – Bertel Thorvaldsen, dansk billedhugger (født 1770).
 27. juli – John Dalton, engelsk naturvidenskabsmand (født 1766).
 12. oktober – Clas Livijn, svensk forfatter (født 1781).

Referencer

Eksterne henvisninger 

44
1845

Konge i Danmark: Christian 8. 1839-1848

Se også 1845 (tal)

Begivenheder

Udateret 
Trankebar – dansk koloni siden Christian 4. – og alle andre danske områder på indisk område, sælges til Det britiske Ostindiske kompagni for 1.225.000 rigsdaler
Gennemgravning af Solbjerget/Valby Bakke bliver påbegyndt 1845 ved Vigerslev Alle, for at jernbanen kunne komme igennem mellem Enghave Station og Valby Station.

Februar 
 1. februar – Folketælling i Kongeriget Danmark, Hertugdømmerne samt på Grønland og Færøerne
 22. februar - i Calcutta underskrives en traktat om, at Trankebar - dansk koloni fra Christian 4.s tid - og alle andre danske områder på indisk område, sælges til Det britiske Ostindiske kompagni for 1.225.000 rigsdaler

Marts 

 3. marts - Florida optages som USA's 27. stat
 11. marts - Maorier på New Zealand går til angreb på den britiske kolonimagt

Juni 
 1. juni - en brevdue gennemfører en flyvning på 11.000 km Namibia-London på 55 dage.
 24. juni – den første Galathea-ekspedition, der bl.a. skal overdrage de danske indiske kolonier til englænderne, begynder sin verdensomsejling

August 
28. august - første nummer af Scientific American udsendes

November 

 8. november - Bondecirkulæret udstedes på foranledning af godsejere under indtryk af den voksende folkerørelse blandt bønder og husmænd for at få nedsat en landbokommission, der skulle gøre forslag til reformer af deres vilkår

December 
 29. december – Texas bliver optaget som USA's 28. stat

Født 
 27. marts – Wilhelm Conrad Röntgen, tysk fysiker. Modtog nobelprisen i fysik i 1901 (død 1923).
 20. december - Alexander Zick, tysk historie-, portræt- og genremaler (død 1907).

Dødsfald 
 8. juni – Andrew Jackson, amerikansk præsident (født 1767).
 12. oktober – Elizabeth Fry, britisk filantrop (født 1780).
18. oktober - Hans Peter Christian Møller, dansk forsker af bløddyr (født 1810).

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

45
1846

Konge i Danmark: Christian 8. 1839-1848 

Se også 1846 (tal)

Begivenheder

April 
25. april - konflikten ved den mexicanske grænse bryder ud, kaldet Thornton affæren. Den udløser den mexicansk-amerikanske krig, der varer til 1848

Maj 

 5. maj - selskabet Bondevennerne dannes med oberst A.F. Tscherning som formand. Tscherning bliver Danmarks første krigsminister og er i 1849 med i den grundlovgivende forsamling

Juni 
 19. juni -  Den første officielle professionelle  baseballkamp i USA spilles i Hoboken i New Jersey. "New York Nine" vinder 23-1 over Knickerbockers i fire innings

Juli 
 Juli – Hungersnød i Irland på grund af sygdom i kartoflerne

September 
 23. september – planeten Neptun bliver opdaget ved en fælles indsats af Urbain Le Verrier, John Couch Adams og Johann Gottfried Galle
30. september - en amerikansk tandlæge, William Norton i Boston bruger som den første æter som bedøvelsesmiddel

Oktober 

 10. oktober - William Lassell opdager Neptun-månen Triton

November 
 19. november - Centralbanken i Portugal bliver grundlagt

December 
 28. december – Iowa bliver optaget som USA's 29. stat.

Født 
 5. maj – Henryk Sienkiewicz, polsk forfatter.
 9. oktober – Digteren Holger Drachmann fødes i København. Han dør i 1908
 22. december - Oscar Alin, svensk videnskabsmand og politiker (død 1900).
 29. december - Maurice Rollinat, fransk poet

Dødsfald 
 25. oktober – Carl Bagger, dansk digter og forfatter.
 29. december - Hector Frederik Janson Estrup, dansk historiker, (født 1794)

Eksterne henvisninger 

46
1830

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839

Se også 1830 (tal)

Begivenheder

Februar 
 3. februar – Med London-protokollen anerkendes Grækenlands krav på selvstændighed og suverænitet fra det Osmanniske Rige efter den græske uafhængighedskrig, men bliver ikke ført ud i livet pga. Julirevolutionen i Frankrig og uenighed om hvor grænsen mod nord skulle trækkes, hvilket gør det følges op af Konstantinopeltraktaten i 1832.

April 
 6. april - Mormonkirken grundlægges i New York af Joseph Smith

Maj 
 13. maj - republikken Ecuador bliver stiftet, med Jose Flores som præsident

Juni 

 12. juni - Frederik VI, det første danskbyggede dampskib, løber af stablen

Juli 

 5. juli - Frankrig angriber byen Algier som indledning på erobring af Algeriet

August 
 25. august - den belgiske revolution bryder ud efter opførelsen af teaterforestillingen Den Stumme i Portici i Bruxelles. Resultatet af denne revolution bliver Belgiens selvstændighed som nation

September 
 15. september – Den første jernbane med passagerbefordring åbnes. Det var Liverpool-Manchester Jernbane mellem Manchester og Liverpool i England

Oktober 
 4. oktober - Belgien udskilles af Nederlandene og bliver selvstændig
 27. oktober - Antwerpen bliver bombet fra søsiden

December 

 20. december - med baggrund i Londonprotokollen, anerkender de europæiske stormagter med Belgiens uafhængighed på grundlag en streng neutralitet

Født 
 5. april – Vilhelm Petersen, dansk arkitekt (død 1913).
 12. juni – Thorvald Krak, dansk forlægger. (død 1908).
 10. december – Emily Dickinson, amerikansk digter. (død 1886).
 13. december – Mathilde Fibiger, dansk forfatter. (død 1872).

Dødsfald 
 26. juni – Georg IV, konge af England.
 17. december – Den sydamerikanske frihedshelt Simon Bolivar, der befriede store dele af kontinentet fra spansk herredømme, dør af tuberkulose, 47 år gammel

Referencer

Eksterne henvisninger 

30
1833

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839 

Se også 1833 (tal)

Begivenheder

Januar 

 3. januar - Storbritannien overtager kontrollen af Falklandsøerne i Sydatlanten

April 

 2. april – Med loven "The Slavery Abolition Act" afskaffes slaveriet i alle britiske besiddelser (undtagen Indien, Ceylon og Sankt Helena). Samtidig forbydes det at lade børn arbejde mere end 8 timer dagligt.
4. april – Blaagaard Theater brænder ned

August 
28. august – det britiske parlament ophæver slaveriet i alle britiske besiddelser

November 
12.-13. november – meteorsværmen Leoniderne sås særlig stærkt

Udateret 
 Monopolet på handel fra Vestindien ophæves.

Født 
 7. maj – Johannes Brahms, tysk komponist og pianist (død 1897)
 21. oktober – Alfred Nobel, svensk opfinder (dynamit) og stifter af Nobelprisen (død 1896)
 6. november – Jonas Lie, norsk forfatter (død 1908)
 3. december – Carlos Finlay, cubansk læge of videnskabsmand (død 1915).

Dødsfald 
 13. maj – Bone Falch Rønne, præst og stifter af Det Danske Missionsselskab (født 1764)
 11. september – Anders Gamborg, dansk filosof (født 1753)
 29. september – Ferdinand 7., spansk konge (født 1784)

Eksterne henvisninger 

33
1834

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839

Se også 1834 (tal)

Begivenheder

Februar 
18. februar – Folketælling i Kongeriget Danmark samt på Grønland og Færøerne

Maj 
 15. maj - Den endelige anordning om de rådgivende provinsialstænderforsamlinger indførtes

August 
 1. august – Alle slaver i det Britiske Imperium bliver ved lov frigivet

Oktober 
 16. oktober – I London raserer en brand Palace of Westminster

Udateret 
 Ugebladet Fædrelandet udkommer første gang med C.N. David som redaktør.
 Tjenestekarlen Niels Larsen Pedersen, også kendt som Niels Arent, henrettes som den sidste på Langeland.
 Fabrikken C.F. Rich & Sønner, en Kaffeerstatningsfabrik, grundlægges. 
 Vester mølle ved Søby på Ærø, en hollandsk vindmølle, bliver opført som erstatning for to stubmøller.
 Hillerød hjemsøges af en stor bybrand.
 I Danmark bliver der indført flagforbud for almindelige borgere. Først i 1854 får de ret til at hejse Dannebrog.
 Den oprindelige bygning på Frederiksborg Gymnasium brænder, en ny opførtes 1836. 
 I Danmark udstedes pengesedler på 50 Rigsbankdaler 

 I Strendur, en bygd på Eysturoy på Færøerne, opføres en traditionel færøsk trækirke.
 Lopra, en bygd på Færøernes sydligste ø Suðuroy, grundlægges.

 Mejetærskeren patenteres af Hiram Moore, og Cyrus McCormick får patent på slåmaskinen.
 Harrods, et berømt stormagasin i London, grundlægges. 
 En amerikansk borger ved navn Abraham Lincoln opstiller til statens lovgivende forsamling, og bliver valgt. 
 Kijevs universitet grundlægges.
 William IV bliver beskytter af The Royal and Ancient Golf Club of St Andrews, og klubben får derved sit nuværende navn.

Født 
 2. januar – Karl Friedrich Louis Dobermann, skatteopkræver og hundefanger. Han skabte hunden dobermann, som er opkaldt efter ham.
 16. februar – Ernst Haeckel – tysk biolog og filosof.
 17. marts – Gottlieb Daimler (død 6. marts 1900), tysk ingeniør, konstruerede de første personbiler (sammen med Carl Friedrich Benz).
 25. marts – Louise Winteler – skolebestyrerinde. Opretter Sct. Knuds Gymnasium i Odense-bydelen Hunderup.
 19. juli – Edgar Degas fransk billedkunstner (død 1917).
 10. oktober – Alexis Kivi, finsk forfatter (Syv brødre).
 Julius Strandberg (død 3. februar 1903), dansk forlægger og visedigter. Grundlagde 1861 sit eget forlag, Julius Strandbergs Forlag.

Dødsfald 
 17. januar - Giovanni Aldini,  italiensk videnskabsmand (født 1762).
 4. september - Biskop for Sjællands stift, Peter Erasmus Müller født 1776. Efterfølges af Jacob Peter Mynster

Litteratur 
 H.C. Andersen skriver digtet Ved maleren Bendtz's grav i Vicenza.
 Henrik Nikolai Krøyer, en dansk zoolog mm., udgiver Naturhistorisk Lærebog for de første Begyndere, der i de følgende 30 år udkommer i otte oplag. 
 Vilhelm Zabern udkommer, skrevet af den danske digter Carsten Hauch, en historisk roman fra Christian IIs tid, med Dyveke som hovedfigur.

Videnskab 
 Johann Heinrich von Mädler, en tysk astronom, observerer og navngiver adskillige månekratere.
 Idealgasligning formuleres af Benoît Paul Émile Clapeyron.
 Heinrich Lenz formulerer sin lov omkring elektromagnetisk induktion.

Eksterne henvisninger 

34
1835

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839 

Se også 1835 (tal)

Begivenheder

Februar 
1. februar – Folketælling i Hertugdømmerne

Marts 
 14. marts – Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug stiftes af De Nationalliberale i København Det ophørte 1848 med Grundlovens indførelse

Maj 
5. maj - i Belgien åbner den første jernbane på det europæiske kontinent mellem Bruxelles og Mechelen.
6. maj - New York Herald udkommer
8. maj - H.C. Andersen udgiver sin første eventyrsamling

September 

 15. september - HMS Beagle med Charles Darwin om bord når Galápagosøerne i Stillehavet

Udateret 
 De første Rådgivende provinsialstænderforsamlinger i Roskilde og Itzehoe træder sammen.

Født 
 8. februar – Vilhelm Bergsøe, dansk forfatter og zoolog.
 9. oktober – Camille Saint-Saëns, fransk komponist. Dør i 1921.
 30. november – Mark Twain, (pseudonym for Samuel Langhorne Clemens) amerikansk forfatter, han dør i 1910.

Dødsfald 
 2. marts – Frans 2. (Tysk-romerske rige)
29. september - Frederik Christian Riisbrigh, dansk søofficer (født 1754).

Litteratur 
 H.C. Andersen udgiver romanen Improvisatoren og sine første eventyrsamlinger.
 Kalevala – finske episke folkedigte, indsamlede og redigerede af Elias Lönnrot.

Eksterne henvisninger 

35
1836

Året 1836 var et skudår og begyndte med en fredag.

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839 

Se også 1836 (tal)

Begivenheder

Februar 

 6. februar - Charles Darwin når om bord på HMS Beagle frem til Diemens Land (Tasmanien)

 23. februar Belejringen af Alamo, Texas begynder
 25. februar – Samuel Colt indgiver patentanmeldelse på sin revolver

Marts 
 2. marts - Republikken Texas erklærer sig uafhængig af Mexico
 5. marts - Samuel Colt producerer sin første pistol, 34-caliber "Texas" model
 6. marts – efter 13 dages belejring indtager 3.000 mexicanske soldater Alamo. Af de 189 forsvarende overlever kun 6; Jim Bowie og Davy Crockett dør

Maj 

 15. maj - Francis Baily observerer "Bailys perler" under en solformørkelse

Juni 
 15. juni – Arkansas bliver optaget som USA's 25. stat

Juli 
29. juli - Triumfbuen i Paris indvies

Oktober 
2. oktober - Charles Darwin vender tilbage fra sin rejse med HMS Beagle

Udateret 
 Præsidentvalget i Chile 1836

Født 
 2. februar – Wilhelm Hellesen, dansk batteriopfinder og -fabrikant (død 1892)
 8. maj – Sophus Schandorph, dansk digter (død 1901)
 4. august – Vilhelm Dahlerup, dansk arkitekt (død 1907)
 8. december - Conrad Alexander Fabritius de Tengnagel, kammerherre og stiftamtmand (død 1926)

Dødsfald 
 6. marts – Davy Crockett, amerikansk pelsjæger og politiker. Født 1786. 
 10. juni – André-Marie Ampère, fransk videnskabsmand.
 28. juni – James Madison, USA's fjerde præsident (født 1751).
 6. november – Karl 10. af Frankrig, sidste konge af Frankrig (født 1757).

Eksterne henvisninger 

36
1837

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839 

Se også 1837 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Thorvaldsen Medaillen indstiftes af kong Christian 8.
 Den elektriske telegraf opfindes i to forskellige udformninger i hhv England og USA.
 Den danske Boghandlerforening stiftes af ni boghandlere.
 L.J.M. Daguerre opfinder Daguerreotypi'en.
 Der bliver indført lov om valg til byrådene, dog sådan at kun de velstillede har stemmeret

Januar 
 26. januar – Michigan bliver optaget som USA's 26. stat

Juni 
 20. juni – Dronning Victoria bestiger den engelske trone.

Juli 

 13. juli - Dronning Victoria flytter som den første britiske monark ind på Buckingham Palace

November 
 1. november – Kong Frederik 6. indskrænker trykkefriheden – selv om stænderforsamlingerne og kancelliet var imod det

December 
 6. december – Skarp eksamination – det vil sige forhør under tortur – forbydes ved lov i Danmark.

Født 
 7. februar - sir James Murray, skotsk leksikograf, filolog og redaktør på (OED) fra 1879 til sin død i 1915.
 18. marts – Grover Cleveland, USAs 22. og 24. præsident (død 1908).
 21. april – Fredrik Bajer, dansk forfatter og Nobelprismodtager (død 1922).
 9. maj – Adam Opel, tysk industrimand, grundlægger af Adam Opel GmbH (død 1895).
 27. maj – Wild Bill Hickok, en amerikansk revolvermand og sheriff i Det Vilde Vesten (død 1876).
 11. august – Marie François Sadi Carnot, Frankrigs præsident i 1887-94 (død 1894).
12. august - Hans Christian Holch, dansk politiker (død 1906). 
 3. september - Ralph Copeland, britisk astronom (død 1905).
 16. september – Peter 5. af Portugal, konge af Portugal i 1853–61 (død 1861).
 15. november – Philip W. Heyman, Tuborgs grundlægger (død 1893).
 24. december – kejserinde Elisabeth af Østrig-Ungarn (død 1898).

Dødsfald 
 7. februar – Gustav 4. Adolf af Sverige – konge af Sverige 1792-1809 (født 1778).
 31. marts – John Constable, engelsk landskabsmaler (født 1776).
 18. maj – Hans Christian Lyngbye, dansk præst, botaniker og udgiver af den første bog på færøsk (født 1782).
 20. juni – Vilhelm 4., konge af England. fra 1830 til sin død (født 1765)

Litteratur 
 Kejserens nye klæder, Den lille Havfrue og Kun en Spillemand – Eventyr af H.C. Andersen
 Kogebog for små husholdninger – Madam Mangor
 Oliver Twist – roman af Charles Dickens.
 Hil dig, frelser og forsoner — N.F.S. Grundtvig gendigter salmen.

Eksterne henvisninger 

 H.C. Andersen: nyudgivelser 1837 

37
1820

Året 1820 startede på en lørdag.

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839

Begivenheder 
 H. C. Ørsted opdager elektromagnetismen.
 8. januar – Det Forenede Kongerige indgår en traktat (General Maritime Treaty) med forskellige arabiske stammer ved den Persiske Bugt. I traktaten fastlægges det at de venligtsindede arabiske stammer skal benytte en hvid kant på deres hidtidige røde flag.
 Januar – Antarktis opdages i slutningen af måneden; Der er diskussion om hvem der var først: Englænderen Edward Bransfield, russeren Fabian von Bellingshausen eller amerikaneren Nathaniel Palmer. 
 15. marts – Maine bliver optaget som USA's 23. stat.
 16. juli – Studenterforeningen stiftes.

Født 
 5. januar – Stefan Ankjær, dansk militær topograf, fødes i Horsens
 2. februar – Hans Egede Schack, dansk embedsmand og forfatter (skrev Phantasterne)
 11. juli - Friedrich Spiegel, tysk orientalist (død 1906)
 6. oktober – Jenny Lind, operasanger, kendt som "den svenske nattergal".
 28. november – Friedrich Engels (skrev sammen med Karl Marx det Kommunistiske Manifest). Han dør i 1895

Dødsfald 

 26. september – Daniel Boone (født 1734), amerikansk nybygger og pioneer

Kunst og kultur 
 Maleriet Mendel Levin Nathansons ældste døtre, Bella og Hanna af C.W. Eckersberg

Eksterne henvisninger 

20
1821

Året 1821 startede på en mandag.

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839 

Se også 1821 (tal)

Begivenheder

Marts 
 5. marts - James Monroe bliver indsat i sin anden periode som præsident i USA
 6. marts - den græske frihedskrig mod tyrkerne indledes
 25. marts - Grækerne gør oprør mod det tyrkiske overherredømme og erklærer landet uafhængigt

Maj 

 8. maj - den russiske admiral Fabian Gottlieb von Bellinghausen melder efter at have sejlet omkring det, at Antarktis er et kontinent

Juli 

 9. juli - 470 fremtrædende cyprioter, herunder ærkebiskop Kyprianos, henrettes af det osmanniske styre som følge af Cyperns støtte til den Græske uafhængighedskrig
 17. juli - Spanien afgiver Florida til USA

August 
 10. august – Missouri bliver optaget som USA's 24. stat

September 
 15. september – Fem latinamerikanske lande opnår selvstændighed efter spansk kolonistyre: Costa Rica, El Salvador, Honduras, Guatemala og Nicaragua
27. september - Mexico bliver uafhængig af Spanien

November 
 28. november – Panama erklærer sig uafhængigt af Spanien og slutter til til republikken Colombia

Født 
 4. september - Theodor Schiøtz, grundlægger af Albani Bryggerierne (død 1900)
 24. september – Cyprian Kamil Norwid, polsk romantisk digter (død 1883).
 11. november – Fjodor Mikhajlovitj Dostojevskij, russisk forfatter (død 1881).

Dødsfald 
 5. maj – Napoleon Bonaparte, tidligere fransk kejser (født 1769).
 12. juli – Thomas Thaarup, dansk digter (født 1749).
 26. november – Christen Henriksen Pram, dansk/norsk digter, embedsmand og tidsskriftudgiver (født 1756).

Eksterne henvisninger 

21
1822

Året 1822 startede på en tirsdag.

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839 

Se også 1822 (tal)

Begivenheder

Udateret 
Den spanske regering klager over at sørøvere har tilholdssteder på St. Thomas, men klagen afvises af de vestindiske myndigheder

Januar 
 12. januar – Nationalforsamlingen på Epidauros bliver erklæret (Grækenland), for en uafhængig stat, efter et års frihedskamp mod det tyrkiske overherredømme
 27. januar – Grækenland erklærer sig uafhængig efter løsrivelse fra Tyrkiet

Marts 

 9. marts - Charles M. Graham, New York får patent på sin opfindelse, kunstige (forlorne) tænder

Juli 

 13. juli - grækerne besejrer osmannerne ved Thermopylæ

Septemer 
 7. september – Brasilien opnår uafhængighed af Portugal. Herefter fejret som Brasiliens nationaldag

Oktober 
12. oktober - Brasilien erklærer sin uafhængighed af Portugal, og Pedro 1. af Brasilien udråbes til kejser
20. oktober - Sunday Times udkommer for første gang i London

November 
 27. november – Verdens ældste registrerede hest ved navn Old Billy døde. Den blev født i 1760, og blev således 62 år gammel.

Født 
6. april - A.F. van Mehren, dansk orientalist (død 1907).
 27. april – Ulysses S. Grant, amerikansk general og USA's 18. præsident (død 1885).
 10. december – César Franck, belgisk-fransk komponist og organist (død 1890).
 27. december – Louis Pasteur, fransk kemiker og bakteriolog (død 1895).

Dødsfald 
 8. juli – Percy Bysshe Shelley, engelsk digter (født 1792).

Litteratur

Eksterne henvisninger 

22
1823

Året 1823 startede på en onsdag.

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839 

Se også 1823 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Som den største kreditor overtager staten Silkeborg Hovedgård med tilligende jorder på en tvangsauktion. Overkrigskommissær H.P. Ingerslev havde været gårdens eneejer siden 1805, men han måtte opgive den efter storstilede og kostbare projekter med anlæggelse af en træksti og uddybning af Gudenåen. Hovedgården kom herefter under administration af den kongelige godsinspektør

Maj 

 1. maj - i England findes skelettet af en mammut

September 

 10. september - Simon Bolivar udråbes som præsident i Peru og indleder kamp mod de kongetro styrker

December 
 2. december – Monroe-doktrinen opkaldt efter den amerikanske præsident James Monroe bekendtgøres; den modsætter sig udenlandsk (europæisk) indblanding i amerikanske forhold.

Født 
 3. januar – Robert Whitehead, engelsk ingeniør (død 1905).

Dødsfald 
 18. maj – Friedrich Bury, tysk maler (født 1763).

Eksterne henvisninger 

23
1825

Året 1825 startede på en lørdag.

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839 

Se også 1825 (tal)

Begivenheder 
 Som den første nogensinde isolerer H. C. Ørsted grundstoffet aluminium.

Februar 
3. februar - En stormflod gennembryder Agger Tange, hvorved Vendsyssel-Thy adskilles fra den jyske halvø og bliver en ø

Maj 

 8. maj - en plakat bekræfter mænds ret til at sværge sig fri, hvis de bliver udlagt i faderskabssager

August 
 6. august  - Bolivia opnår uafhængighed fra Spanien og indsætter Simón Bolívar som landets første præsident
25. august - Uruguay bliver en selvstændig stat og fejrer nationaldag denne dato

September 
27. september - Verdens første offentlige jernbanedrift indledes af Stockton and Darlington Railway i England. Toget Active er bygget af George Stephenson, strækningen 27 miles, og damplokomotivet kan trække 32 vogne med 10 miles i timen

Oktober 
 26. oktober – Den 544 km lange Erie kanal, som forbinder Niagara floden med Hudson floden i USA, åbnes for trafik

December 
 14. december – I St. Petersborg, Ruslands hovedstad, indleder unge officerer en opstand mod tsarstyret. Det slås ned samme dag, og lederne bliver hængt eller sendt til Sibirien.

Født 
 16. april – Jacob Brønnum Scavenius Estrup, dansk konseilspræsident (død 1913).
 10. juni – Sondre Norheim, norsk skipioner (død 1897).
 25. oktober – Johann Strauss den yngre, østrigsk komponist (død 1899).

Dødsfald 
 13. oktober - Maximilian 1. Joseph af Bayern (født 1756)
 1. december – Alexander 1. af Rusland (født 1777)

Eksterne henvisninger 

25
1826

Året 1826 startede på en søndag.

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839

Se også 1826 (tal)

Begivenheder

Januar 
15. januar - Den franske avis Le Figaro udgives første gang i Paris

April 

 25. april - englænderen Samuel Brown tager patent på verdens første køretøj med forbrændingsmotor. "Bilen" bliver drevet af en tocylindret motor med 4 HK

Maj 
 14. maj – 1000-året for kristendommens indførelse i Danmark (Ansgars ankomst til Hedeby) fejres, bl.a. med indvielsen af Christiansborg Slotskirke
 28. maj - Pedro 1. af Brasilien abdicerer som Portugals konge

Juni 
 Juni - Nicéphore Niépce fremstiller det første fotografi

Juli 
 4. juli - de to tidligere amerikanske præsidenter Thomas Jefferson og John Adams dør begge på USA's uafhængighedsdag

September 
28. september - Rusland erklærer Persien krig på grund af persernes indtrængen i Kaukasusområdet.
 I september skete en række hændelser hvor der blev kastet med kartofler, tørv og pindebrænde i Laksegade i København. Politiet forsøgte forgæves at udrede sagen, og udtrykket "nu er fanden løs i Laksegade" opstod.

Født 
 6. april – Gustave Moreau, fransk maler (død 1898).
 3. maj – Karl 15. af Sverige, Konge af Sverige og Norge (død 1872).
 4. september – Anton Bruckner, østrigsk komponist (død 1896).
 1. december – Hartvig Caspar Christie, norsk mineralog og fysiker (død 1873).

Dødsfald 
 13. april – Franz Danzi, tysk komponist (født 1763).
 4. juli – John Adams, USA's anden præsident (født 1735).
 4. juli – Thomas Jefferson, USA's tredje præsident (født 1743).
 5. juni – Carl Maria von Weber, tysk komponist (født 1786).
 3. oktober – Jens Baggesen, dansk forfatter (født 1764).
 14. december – Malthe Conrad Bruun, dansk forfatter, publicist og geograf (født 1775).

Litteratur 
 Den sidste mohikaner af James Fenimore Cooper
 Valdemar Seier. En historisk Roman (1826), den første store bestseller i Danmark, af B.S. Ingemann

Eksterne henvisninger

Referencer 

26