alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Sadomasochisme

Sadomasochisme, ofte forkortet SM eller S/M, er et begreb, som bl.a. betegner en seksuel orientering eller praksis, omfattende forskellige handlinger, hvori en enkelt eller flere aktører påfører enten sig selv eller en anden fysisk eller psykisk smerte. Disse praksisser er som oftest af seksuel karakter, men ikke nødvendigvis.

Betegnelsen er fremkommet ved en sammentrækning (portmanteau) af ordene sadisme og masochisme. Når udøverne betegner sig sadomasochister tilkendegiver de ikke, om de hører til den ene eller anden gruppe. 

Mange sadister og masochister foretrækker at kalde sig sadomasochister, fordi de oprindelige udtryk efterhånden har fået en betydning, som mest dækker de seksuelle handlinger, hvor tilføjelse/modtagelse af fysisk smerte er et vigtigt element. I modsætning hertil dækker sadomasochisme som begreb også en række andre seksuelle aktiviteter, der kan omfatte forskellige former for rollespil, bondage, psykisk dominans/underkastelse etc. Den intensitet og de former, sadomasochismen antager, er meget individuelle, og S/M optræder ofte i sammenhæng med fetichisme.

Sadisten og masochisten er nødvendige og ideelle seksualpartnere for hinanden, idet de har modsatte roller, som ikke kan realiseres uden den anden parts aktive eller passive medvirken. En del sadomasochister kan fungere i begge roller og har således et bredt seksuelt virkerum. En person med denne dobbelte profil kaldes med et låneord fra engelsktalende SM-miljøer for en switch.

Se også 
 SMil – om en forening for sadomasochister
 Det sorte selskab – om en forening for sadomasochister

Referencer

Eksterne henvisninger 

Parafili
BDSM
Niels Sindal

Niels Sindal (født 29. april 1950 på Ærø) er en dansk politiker fra Socialdemokratiet. Han var medlem af Ærøskøbing Kommunalbestyrelse 1986-1994, medlem af Europa-Parlamentet 1994-1999 og medlem af Folketinget 2001-2011.

Uddannelse og erhverv 
Sindal er student fra Vestre Borgerdyd Gymnasium 1970 og har bifag i legemsøvelser fra Odense Universitet 1974. Han blev fysioterapeut 1976.

Han var konsulent på Odense Stålskibsværft til 1978 og afdelingsleder i Fyns Amts Sygehusvæsen til 1993.

Politisk karriere 
Fra 1986 til 1994 var Sindal af medlem af kommunalbestyrelsen i Ærøskøbing Kommune hvor han var formand for socialudvalget og viceborgmester.

Han blev valgt til Europa-Parlamentet ved Europa-Parlarlamentsvalget 1994 med 13.021 personlige stemmer, og var medlem af parlamentet i perioden 19. juli 1994 til 19. juli 1999.

I 1999 blev han folketingskandidat for Socialdemokratiet i Nyborgkredsen og var medlem af Folketinget fra 20. november 2001 til 15. september 2011. I 2005 blev han Socialdemokraternes erhvervsordfører efter Jan Trøjborg som forlod Folketinget for at blive borgmester i Horsens Kommune. Han blev formand for den danske delegation ved Nordisk Råd i 2007. Han genopstillede ikke ved folketingsvalget 2011.

Referencer 

Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Socialdemokraterne
Viceborgmestre fra Socialdemokraterne
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1994-1999
Studenter fra Københavns Åbne Gymnasium
Helle Sjelle

Helle Sjelle (født 3. marts 1971) er en dansk politiker som har repræsenteret Det Konservative Folkeparti i Folketinget fra 2001 til 2011, i Københavns Borgerrepræsentation fra 1998 til 2005 samt i Fredeirksberg Kommunalbestyrelse fra 2018 til august 2023, hvor hun meldte sig ud af partiet.

Siden 2014 har hun været gift med Lars Barfoed.

Baggrund 
Helle Sjelle blev født i 1971 i Fakse som datter af Knud Nielsen og frisør Emmeli Sjelle Nielsen.
Efter 9. klasse afgangseksamen fra Boestofteskolen 1987, gik Sjelle på Vermillion High School, South Dakota, USA i perioden 1987-88. Hun tog en sproglig studentereksamen fra Haslev Gymnasium 1988-91 og siden en cand.scient.pol. fra Københavns Universitet.

Politisk karriere 
Sjelle var medlem af Københavns Borgerrepræsentation 1998-2005 og medlem af Det Konservative Folkepartis hovedbestyrelse 1995-1997.
Sjelle blev valgt ind i Folketinget fra Østre Storkreds den 20. november 2001 og for Københavns Storkreds den 13. november 2007.

I Folketinget var Helle Sjelle ordfører for områderne ligestilling, EU, udvikling og arbejdsmarked. Tidligere har hun været ordfører for miljø- og energiordfører 2001-04, uddannelsesordfører 2001-05, sundhedsordfører 2005-07, integrationsordfører 2007-09, kulturordfører 2009, og dyrevelfærdsordfører 2009.
Hun var formand for Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg.
 
Sjelle var partiets kandidat i Næstvedkredsen fra marts 2011, efter hun afløste Helge Adam Møller, der ønskede at stoppe ved næste valg.
Hun måtte dog forlade Folketinget efter Folketingsvalget 2011, hvor hun fik knap 3.000 stemmer.
I maj 2013 meddelte hun at hun forlod Folketingspolitiken og søgte nye udfordringer med international politik og et demokratiprojekt i Tanzania.

Helle Sjelle gjorde politisk comeback, da hun ved kommunalvalget 2017 blev valgt til Frederiksberg Kommunalbestyrelse. Hun blev genvalgt i 2021.

Sjelle fortalte i august 2023 i en artikel i det lokale medie FrederiksbergLiv, at hun og Lars Barfoed har forladt partiet. Det skyldes først og fremmest de lokale forhold på Frederiksberg. Både Barfoed og Sjelle anfører utilfredshed med den efter valgnederlaget i 2021 nyvalgte borgmesterkandidat Michael Bratusch og dennes ledelse.. Helle Sjelle har siden udmeldelsen været løsgænger i kommunalbestyrelsen.

Tillidsposter 
Sjelle var medlem af Kvinderådets bestyrelse fra 1998-2008.

Eksterne links 
 Helle Sjelle – officiel hjemmeside for Helle Sjelle
 Gammelt portrætfoto

Henvisninger 

Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1900-tallet
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 2000-tallet
Personer i Kraks Blå Bog
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Tidligere medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation fra Det Konservative Folkeparti
Politologer fra Danmark
Jann Sjursen

Jann Jacob Sjursen (født 20. oktober 1963 på Frederiksberg) er en dansk politiker, som har repræsenteret Kristendemokraterne. Han har siddet i Folketinget fra 1998 og var partiformand 1990-2002. Han var energiminister i Regeringen Poul Nyrup Rasmussen I 1993-1994.

Efter at have afsluttet en politisk karriere er Jann Sjursen blevet generalsekretær i bistandsorganisationen Caritas Danmark, en NGO, der arbejder med international nødhjælp og udviklingsarbejde. Jann Sjursen har siden 2010 været formand for Rådet for Socialt Udsatte.

Biografi fra Folketingets hjemmeside 
Sjursen, Jann Jacob, fhv. minister.

Kristeligt Folkeparti – Energiminister 25. jan. 1993-27. sept. 1994. Folketingsmedlem for Århus Amtskreds fra 11. marts 1998. Gift 1989 med Karen Sjursen født Hagelskjær. 3 børn: Maria 1991, Amanda 1994 og Johan 1995. 

Født 20. oktober 1963 på Frederiksberg, søn af fhv. forretningsfører Leif Sjursen og kirketjener Kirsten Sjursen.

Rosenlundskolen Skovlunde 1970-73, Lindebjergskolen, Næstved 1973-78. Hellebjerg Idrætsungdomsskole 1978-80. Student Næstved Gymnasium 1983. Børkop Højskole 1984. Haslev Seminarium 1984-88.

Generalsekretær for Kristendemokratisk Ungdom i Norden 1986-89. Lærer på Vor Frue Skole i Næstved 1988-93 og 1995-97. Ansat formand for Kristeligt Folkeparti 1997-98.

Medlem af Lokalradio- og Tv-nævnet for Næstved Kommune 1990-93. Medlem af Skatteankenævnet 1990-93.

Landsformand for Kristeligt Folkepartis Ungdom 1987-89. Landsformand for Kristeligt Folkeparti 1990-2002. Energiminister i regeringen Nyrup I 1993-94.

Partiets kandidat i Næstvedkredsen 1987-89, Koldingkredsen 1989-91 og Århus Vestkredsen fra 1991.

Jann Sjursen meldte sig ud af Kristendemokraterne den 6. Juli 2007 som protest mod partiets ændrede kurs i forbindelse med kampen mod abort.

Kilde 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 25. juli 2003.

Eksterne henvisninger
 Gammelt portrætfoto

Tidligere folketingsmedlemmer fra Kristendemokraterne
Danske ministre fra Kristendemokraterne
Personer fra Frederiksberg
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Energiministre fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Birthe Skaarup

Birthe Anna Skaarup (født 12. april 1939 i København) er en dansk politiker som har siddet i byrådet i Aarhus fra 1994 og repræsenteret Dansk Folkeparti i Folketinget fra 1998 til 2007.

Biografi 
Hun blev født 12. april 1939 i København, som datter af pianist Henry Andersen og Mary Andersen.

Hun fik sin mellemskoleeksamen fra Kastrup Skole i 1956 og blev uddannet i postvæsenets egen uddannelse 1955-59. Hun studerende virksomhedsøkonomi ved Århus Købmandsskole 1988.

Ansat ved Post- og Telegrafvæsenet 1955-61. Københavns Kul- og Koks Kompagni 1961-62. Nordisk Brand, Aarhus 1962-63. Selvstændig erhvervsdrivende Århus Foto Teknik 1963-95.

Medlem af Århus Amtsråd fra 1990 – 2001. Medlem af Aarhus Byråd 1994-98.

Medlem af Marie Brolin Tani danseteater fra 1994. Medlem af Aarhus Teaters bestyrelse og af Samarbejdskomiteen til støtte for børn og unge i Estland fra 1998. Næstformand for Psykiatri- og Handicapudvalg fra 1998.

Dansk Folkeparti – Folketingsmedlem for Vejle Amtskreds fra 11. marts 1998-20 nov. 2001. Folketingsmedlem for Århus Amtskreds fra 20. nov. 2001.

Formand for Folketingets Sundhedsudvalg fra 2001, medlem af Uddannelsesudvalget, Socialudvalget og Alkoholpolitisk Udvalg samt tingsekretær.

Kandidat for Fremskridtspartiet i Aarhus Vestkreds fra 1988 og Aarhus Sydkreds fra 1994. Kandidat for Dansk Folkeparti i Koldingkredsen fra 1997 og i Aarhus Vestkreds fra 2001.

Kilder 
  Dato: 25. juli 2003.
 Gammelt portrætfoto

Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Dansk Folkeparti
Medlemmer af Aarhus Byråd
Amtsrådsmedlemmer fra Fremskridtspartiet
Personer fra København
Tidligere folketingskandidater fra Fremskridtspartiet
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 2000-tallet
Amtsrådsmedlemmer fra Dansk Folkeparti
Medlemmer af Rigsretten
D-dag (militært udtryk)

Ordet D-dag (fra engelsk: D-day) er et militært udtryk, der bruges for at hemmeligholde startdatoen for en given militær operation, men ordet bliver også brugt i planlægningsfasen, før en dato er fastsat. D-dag er dagen, hvor en operation indledes, D-3 betyder 3 dage før D-dag, mens D+3 betyder tre dage efter.

Tilsvarende anvendes C-dag om deployeringsdagen og M-dag om den dag hvor fuld mobilisering starter. Ligesom man definerer dagen, definerer man også angrebstidspunktet på den pågældende dag med H-hour (klokken H) om starttidspunktet for operationen på D-dag, L-hour er tidspunktet på C-dag, hvor deployeringen starter og F-hour om tidspunktet hvor forsvarsministeren mobiliserer reserverne.

Anden verdenskrig 

D-dag bruges som oftest specifikt om den 6. juni 1944, dagen hvor de Allierede under 2. verdenskrig startede Operation Overlord, med landgang på det europæiske fastland. Forud lå en gigantisk planlægning af selve operationen samt flere afledningsmanøvrer, der skulle narre den tyske militærledelse til at omplacere troppestyrker og materiel til andre kystegne end Normandiet, hvor landgangen reelt fandt sted. Selve landgangen kaldtes Operation Neptune.

Under operationen landsatte man soldater i stort tal fra landgangsfartøjer, men også i baglandet med faldskærme og transportsvævefly. Kysten blev opdelt i landgangszonerne (fra vest mod øst) Utah Beach, Omaha Beach, Gold Beach, Juno Beach og Sword Beach.

En del af de tyske panserstyrker var på grund af interne magtkampe sendt til Sydfrankrig, og de resterende måtte i flere timer ikke indsættes, fordi Hitler sov, og man ikke kunne tillade sig at vække Der Führer.

Alt i alt var der ca. 255.000 mand med i slaget på D-dag. Efterfølgende startede de Allierede deres videre færd mod resten af Frankrig.

D-dag er skildret i utallige bøger og flere film, bl.a. Den Længste Dag fra 1962 og Saving Private Ryan fra 1998.

Referencer 

Slag
Else Theill Sørensen

Else Theill Sørensen f. Else Lundberg Nielsen (27. april 1941 i Skive – 5. maj 2012 smst) var en dansk politiker som har repræsenteret Det Konservative Folkeparti i Folketinget 1987-1990 og igen fra 2001-2005.

Biografi fra Folketingets hjemmeside 
Else Theill Sørensen, lektor.

Det Konservative Folkeparti – Folketingsmedlem for Viborg Amtskreds 8. sept. 1987-11. dec. 1990 og fra 20. nov. 2001.

Født 27. april 1941 i Skive, datter af overassistent Svend Nielsen og sygehjælper Karen Correll Lundberg.

Skive Nordre Skole og Skive Søndre Skole 1948-56. Student Viborg Katedralskole 1959. Cand.mag. (mat., fys. og kemi) Aarhus Universitet 1959-66.

Timelærer/adjunkt Skive Seminarium, 1963-73. Adjunkt Morsø Gymnasium, 1967-68 Undervist ved Danmarks Lærerhøjskole 1970-76. Adjunkt/lektor ved Skive Gymnasium fra 1968. Lektor og adm. inspektor ved Skive Gymnasium 1980-87.

Kredsformand Skivekredsen 1982-84, amtsformand 1984-87. Medl. af ligningskommissionen i Skive 1986-90 og af Skatteankenævnet i Skive 1990-2001, formand 1998-2001.

Medlem af bestyrelsen for Gymnasieskolernes Lærerforening 1973-74 og formand for Gymnasieskolernes Inspektorforening 1986-87. Medlem af bestyrelsen for Foreningen af Danske Skatteankenævn fra 1998.

Redaktør og medforfatter af »Tal og Mængder«, regnebogssystem for folkeskolens 1.-10. klasse.

Partiets kandidat i Skivekredsen 1986-92 og i Thistedkredsen fra 1992.

Kilder 
 CV på Folketinget.dk Dato: 25. juli 2003.

Eksterne henvisninger 
 
 Gammelt portrætfoto 

Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Skolefolk fra Danmark
Personer fra Skive
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Studenter fra Viborg Katedralskole
Alumni fra Aarhus Universitet
Frode Sørensen (politiker)

Frode Sørensen (født 21. januar 1946) er en dansk politiker, som har repræsenteret Socialdemokraterne i Folketinget fra 1998 til 2007. Desuden var han skatteminister i 2000-2001.

Biografiske oplysninger 
Født 21. januar 1946 i Toftlund, søn af skrædder Laurits Sørensen og bogholder Mette Margrethe Sørensen.

Uddannelse 
 Realeksamen Toftlund 1963
 Sparekasseelev, Toftlund 1963-67
 Sparekasseskole 1 1970 og Sparekasseskole 2 1972.

Ansættelser 
 Sparekasseassistent Aabenraa 1968-71
 Sparekassefuldmægtig Sønderborg 1971-76
 Ekspeditionschef Sønderborg 1976-81
 Kontorchef Sønderborg 1981-93
 Bankfilialchef Guderup 1993

Politiske hverv 
 Byrådsmedlem Sønderborg 1994-98, kulturudvalgsformand 1994-98
 Byrådsmedlem Sønderborg 2009-
 Formand for Teknik og Miljø 2014-
 Folketingsmedlem for Sønderjyllands Amtskreds fra 11. marts 1998 til 13. nov. 2007.
 Skatteminister 21. dec. 2000-27. nov. 2001.

Opstillet 
 Til Europa-Parlamentet for Socialdemokraterne 1993-96.
 Til Folketinget for Socialdemokraterne i Sønderborgkredsen fra 1995.

Øvrige hverv 
 Formand for idrætsforeningen Vidar Sønderborg 1981-86
 Formand for Dansk Røde Kors, Sønderborg 1995-2000

Organistorisk 
 1. viceformand 1979-81 og landsformand 1983-92 for Danske Sparekassefunktionærers Landsforening
 Præsident for Nordiske Bankfunktionærers Union, Stockholm 1989-92
 1. viceformand for Finansforbundet 1991-92.
 Næstformand i Finanssektorens Pensionskasse 1993-2000
 Landsformand for Foreningen NORDEN 2003-

Hæderspriser 
Tildelt Finansforbundets hæderstegn.

Kilde 

  Dato: 25. juli 2003

Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Formænd for Foreningen Norden
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Socialdemokraterne
Skatteministre fra Danmark
Medlemmer af Rigsretten
Bankfolk fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Karina Sørensen

Karina Charlotte Sørensen (født 8. april 1982 i Kolding) er et tidligere folketingsmedlem, valgt for Dansk Folkeparti i Vejle Amtskreds, fra 2001 til 2005. Hun blev ved indvælgelsen i øvrigt det yngste medlem af Folketinget, med sine 19 år, 7 mdr. og 12 dage.

Karina Sørensen er datter af børstenbinder Anker Sørensen og rengøringsassistent Rita Sørensen.
Hun har Folkeskolens udvidede afgangseksamen fra Almind-Viuf Fællesskole 1999 og var Højere handelseksamen-studerende på Nyborg-Kerteminde Handelsskole 1999-2002.

Karina Sørensen var næstformand for Dansk Folkepartis Ungdom (DFU) i Vejle Amt 2000-2001 og medlem af hovedbestyrelsesmedlem i DFU 2000-2001.
Fra februar 2001 var hun partiets kandidat i Fredericiakredsen.
Sørensen blev valgt ind i Folketinget for Vejle Amtskreds ved Folketingsvalget 2001 den 20. november 2001 med 1692 personlige stemmer. 
I Folketinget sad hun i Europaudvalget og Uddannelsesudvalget.
Hun valgte ikke at opstille til Folketingsvalget 2005 til fordel for en uddannelse som bankrådgiver.

Eksterne henvisninger  
 Sørensen, Karina, Folketinget.dk
 Gammelt portrætfoto

Referencer 

Tidligere folketingsmedlemmer fra Dansk Folkeparti
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Personer fra Kolding
Ole Stavad

Ole Stavad (født 1. juni 1949 i Ejersted, Saltum Sogn) er forhenværende minister, socialdemokratisk politiker. Han er søn af husmand Ejnar Chr. Christensen og husmoder Else Christensen, født Stavad.

Saltum Centralskole 1956-65. Handelsmedhjælpereksamen Aalborg Handelsskole 1968. Sparekasseuddannet. Merkonom i finansiering ved Aalborg Handelsskole 1973.

Bestyrer i Hanherreds Sparekasse (Brovst Afd.) 1973-79. Fra 1979 bankbestyrer i Unibank A/S.

Midlertidigt medlem for Nordjyllands Amtskreds 17.-23. jan. og 19. marts-5. juli 1980. Folketingsmedlem fra 6. juli 1980. Partiets kandidat i Fjerritslevkredsen 
fra 1977, i Sæbykredsen fra 1981.

Medlem af fritidsnævnet i Brovst Kommune 1974-78, af Brovst Kommunes Fællesorganisations forretningsudvalg fra 1979 og af kommunens ligningskommission 1982-85. Bestyrelsesmedlem i Brovst Socialdemokratiske Vælgerforening 1974-81 og 1983-86, kredskasserer 1974-76.

I 2009 var han borgmesterkandidat i Jammerbugt Kommune. Fra januar 2010 er han viceborgmester i kommunen. Han var medlem af kommunalbestyrelsen i Jammerbugt Kommune fra 2010 til 2018, men genopstillede ikke ved kommunalvalget i 2017. Til gengæld opstillede han og blev valgt til regionsrådet for Region Nordjylland i 2017.

Politisk tidslinje 
 Medlem af Socialdemokratiets hovedbestyrelse 1977-81
 Medlem af Statens Ligningsråd 1985-93
 Formand for Folketingets Skatte- og Afgiftsudvalg 1985-90
 Formand for Folketingets Politisk-Økonomiske Udvalg 1990-92
 Skattepolitisk ordfører 1987-90 og 1992-93, finanspolitisk ordfører 1992-93
 Gruppesekretær og medlem af gruppeledelsen fra 1990-92
 Skatteminister 25. jan. 1993 – 27. september 1994 i Regeringen Poul Nyrup Rasmussen I
 Skatteminister 27. september 1994 – 1. november 1994 i Regeringen Poul Nyrup Rasmussen II
 Næstformand i Socialdemokratiet 1995-2000
 Skatteminister 23. marts 1998 – 21. december 2000 i Regeringen Poul Nyrup Rasmussen IV
 Erhvervsminister 21. december 2000 – 27. november 2001 i Regeringen Poul Nyrup Rasmussen IV
 Formand for Nordisk Råds danske delegation og kommunalpolitisk ordfører fra 2001
 Præsident for Nordisk Råd i 2006
 Stillede op som borgmesterkandidat for Socialdemokraterne i Jammerbugt Kommune, men tabte lige nøjagtigt til Mogens Gade fra Venstre.
 Fra 1. januar 2010: Byrådsmedlem og viceborgmester i Jammerbugt Kommune. 
 Valgt til regionsrådet for Region Nordjylland i 2017

Referencer

Kilder 
 
 Gammelt portrætfoto

Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Handelsministre fra Danmark
Skatteministre fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Personer fra Jammerbugt Kommune
Erhvervsministre fra Danmark
Viceborgmestre fra Socialdemokraterne
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Medlemmer af Rigsretten
Bankfolk fra Danmark
Regionsrådsmedlemmer fra Socialdemokratiet
Arne Toft

Arne Marinus Toft (født 20. januar 1948 i Aalborg) er en dansk politiker og tidligere borgmester for Socialdemokratiet. Han har været medlem af Folketinget for Nordjyllands Amtskreds fra 20. nov. 2001.

Baggrund 
Arne Toft er søn af arbejdsmand Vilhelm Toft og medhjælp på gartneri Dagmar Toft. Han gik i Gistrup Skole 1955-62 og realskolen i Aalborg 1962-65. Han var maskinlærling i Aalborg 1965-67, men færdiggorde ikke uddannelsen. Han tog uddannelse som lærer fra Aalborg Seminarium 1967-72 og videreuddannede sig på Danmarks Højskole for Legemsøvelser 1972-73.

Karriere 
Toft arbejdede som lærer i Rødovre 1973-74 og i Arden 1974-86 med fagene matematik, fysik og idræt.

Politisk karriere 
Toft var medlem af Arden Byråd og borgmester 1986-2002. Han var medlem af Erhvervsrådet i Arden 1986-2002 og medlem af Kommuneforeningen Nordjylland og af Reno Nords bestyrelse 1990-2002 samt medlem af og senere næstformand, i Arbejdsmarkedsrådet i Nordjylland 1990-2002. Han var medlem af Kommunekredits bestyrelse 1998-2004 og formand for Det Skæve Danmark 1998-2002.

Han har været partiets kandidat i Hobrokredsen fra april 1999.

Fodboldkarriere 
Han var fodboldinstruktør i DBU 1976-98. 5 A-landskampe i fodbold i perioden 1970-74 og i alt 173 kampe for AaB.

Kilder 

  Dato: 25. juli 2003.

Eksterne henvisninger
 Gammelt portrætfoto

 

Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra AaB
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Personer fra Aalborg
Borgmestre fra Socialdemokraterne
Kristen Touborg

Kristen Touborg Jensen (født 23. november 1943, død 29. juni 2017 ved Holstebro) var en dansk landmand og politiker som repræsenterede Socialistisk Folkeparti i Folketinget 1994-2011, valgt i Ringkøbing Amtskreds.

Liv og karriere 
Kristen Touborg blev født 23. november 1943 i Gudum som søn af gårdejer Laurids Touborg Jensen og husmoder Petrea Touborg Jensen. Han gik på Gudum Friskole 1950-58, Salling Ungdomsskole 1959, blev færdig fra Lægård Landbrugsskole 1965 og gik et år på Uldum Højskole i 1966. Han var selvstændig landmand fra 1968.

Kristen Touborg var medlem af Lemvig Byråd for SF 1978-98. Han var han medlem af SF's hovedbestyrelse fra 1990 og af SF's Forretningsudvalg 1992-94. Han var partiets kandidat i Ringkøbingkredsen fra 1990.

Kristen Touborg var medlem af Statens Jordlovsudvalg 1982-90 og formand for Jordbrugskommissionen for Ringkøbing Amt i samme periode. Han var medlem af af Vestkrafts bestyrelse 1990-94 og af Nykredits Styrelsesråd 1991-2001. I perioden 1997-2000 var han medlem af bestyrelsen for Hypotekbanken.

23. april 2008 stemte Kristen Touborg sammen med Pernille Frahm, Eigil Andersen og Jonas Dahl imod Lissabontraktaten og dermed imod Socialistisk Folkepartis partilinje. Ved folketingsvalget i 2011 mistede han sin plads i Folketinget.

Kristen Touborg var gift med Anna Marie Touborg og far til tre, deriblandt Karen Touborg (født 1972) og Mette Touborg (født 1973).

Han omkom i en trafikulykke ved Nybo Bakke på Herningvej i Holstebro den 29. juni 2017 kl. 12.13. Ved samme ulykke blev hustru Anna Marie alvorligt kvæstet.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
  Dato: 25. juli 2003.
 Nekrolog: SF's vestjyske landmand gik altid i rød skjorte | Politik | DR

Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Landmænd fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra SF
Omkomne ved trafikulykker i Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Jan Trøjborg

Jan Trøjborg (14. december 1955 i Horsens – 6. maj 2012 på Skejby Sygehus) var en dansk politiker og tidligere minister, der fra 2007 var borgmester i Horsens Kommune, valgt for Socialdemokratiet. Den 19. marts 2010 blev han valgt som formand for kommunernes organisation, KL, hvor han fungerede aktivt som formand indtil sin død.

Trøjborg var søn af specialarbejder Erik Trøjborg og husassistent Rita Trøjborg. Han blev i 1976 udlært som murer, og er uddannet ingeniør i 1986 fra bygnings- og miljølinjen på Horsens Teknikum.

Han var den første socialdemokrat i sin familie, da han i 1972 meldte sig ind i partiet, ansporet af modstand mod Vietnamkrigen og mod Mogens Glistrups Fremskridtsparti. Han var formand for Danmarks Socialdemokratiske Ungdom i Vejle Amt, samt medlem af Danmarks Socialdemokratiske Ungdoms hovedbestyrelse fra 1973 til 1978. Han var medlem af Horsens Byråd fra 1978 til 1986 og igen fra 2007. Fra 8. september 1987 til 31. december 2005 var han medlem af Folketinget, valgt for den tidligere Vejle Amtskreds. I denne periode besad han forskellige ministerposter; Industriminister (1993–1994), Trafikminister (1994–1996), Erhvervsminister (1996–1998), Forskningsminister (1998–1999), Minister for udviklingsbistand (1999–2000) og Forsvarsminister (2000–2001). Samlet set var han minister i næsten 9 år.

Trøjborg blev ved kommunalvalget 15. november 2005 valgt til den nye kommunalbestyrelse, og var i 2006 formand for Horsens Kommunes Sammenlægningsudvalg, og siden den nye storkommunes borgmester.

Jan Trøjborg var fra 1998 gift med designer Janne Lindgaard Trøjborg, med hvem han har to børn. I slutningen af marts 2010 bekendtgjorde parret at de var blevet separeret efter 12 års ægteskab. Skilsmissen blev gennemført i slutningen af 2010.

Indtil sin død dannede han par med Lone Blume. I denne forbindelse fungerede Lone Blume officielt som værtinde ved Dronningen og Prinsgemalens besøg i Horsens den 27. maj 2011.

Den 56-årige Jan Trøjborg faldt den 6. maj 2012 om under et motionscykelløb forud for Giro d'Italia i Horsens. Han døde samme dag på Skejby Sygehus. Den 12. maj blev han bisat fra Horsens Klosterkirke.

Den 22. juni 2017 indviede Horsens Kommune en plads på Horsens Havn opkaldt efter Trøjborg, Jan Trøjborgs Plads (lokation: ).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Biografi hos Folketinget.dk
 Gammelt portrætfoto

Personer fra Horsens
Forsvarsministre fra Danmark
Transportministre fra Danmark
Forskningsministre fra Danmark
Udviklingsministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Ingeniører fra Danmark
Borgmestre i Horsens
Formænd for Kommunernes Landsforening
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Borgmestre fra Socialdemokraterne
Erhvervsministre fra Danmark
Jens Peter Vernersen

Jens Peter Vernersen (født 3. maj 1947 i Rønbjerg ved Skive) er en fhv. dansk afdelingsformand.

Socialdemokratiet – Folketingsmedlem for Ringkøbing Amtskreds fra 21. sept. 1994.

Han blev født i Rønbjerg ved Skive, som søn af Ejnar Vernersen og Edith Vernersen.

Folkeskole i Rønbjerg 1954-61. Resen Realskole 1961-64. Skive Handelsskole 1964-66. Uddannet i handel en gros i Åge Selchaus Jernforretning 1964-67.

Faglig sekretær hos HK-Holstebro 1970-79, hos HK-Herning 1979-82. Kontorchef hos HK-Holstebro 1982-91, formand fra 1991.

Formand for Arbejdernes Fællesorganisation i Holstebro 1976-79. Medlem af Ligningskommissionen i Holstebro 1977-83. Medlem af HK's hovedbestyrelse fra 1985. Medlem af Arbejdsmarkedsnævnet i Ringkøbing Amt 1983-93, formand 1988-90 og 1992-93. Medlem af Arbejdsmarkedsrådet i Ringkøbing Amt 1993-94.

Partiets kandidat i Holstebrokredsen fra 1993.

Jens Peter Vernersen har været ordfører for skatteområdet, fødevarerområdet og er nu sundhedsordfører.

5. april stemte Jens Peter Vernersen for et beslutningsforslag om maksimalt 30 minutters transporttid til nærmeste sygehus og gik dermed imod Socialdemokratiets linje.

Kilder 
  Dato: 25. juli 2003. & 24. januar 2007
 Jens Peters hjemmeside  Dato: 26. juli 2007

Eksterne henvisninger 
 DRs politiske profil for Jens Peter Vernersen 

Personer fra Skive
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Medlemmer af Rigsretten
Eyvind Vesselbo

Eyvind Vesselbo (født 3. oktober 1946, København) er en selvstændig erhvervsdrivende, politiker og tidligere medlem af Folketinget for Venstre fra 2001 til 2015. Han er uddannet magister i kultursociologi fra Københavns Universitet, 1978 og blev indvalgt i Folketinget ved valget 20. november 2001. Han var Venstres ordfører for film og for miljø.

Vesselbo repræsenterede fra valget i 2001 Østjyllands Storkreds. Indtil da repræsenterede han Århus Amtskreds. Han var opstillet i Århus Sydkredsen indtil 2007, hvorefter han blev opstillet i Gentoftekredsen. Her blev han valg ved folketingsvalget 2011. I 1997-2000 var han opstillet i Valbykredsen. 

Vesselbo blev genstand for betydelig medieomtale, da han i 1990 for Ishøj Kommune udarbejdede den såkaldte Ishøj-rapport, hvor han som sociolog analyserede de demografiske konsekvenser af indvandring. Han udgav senere rapporter om indvandringen i 1996 og i 2000 om samme emne. Der opstod endvidere medieomtale i maj 2007, efter at Politiken hævdede at han ville forlade Venstre og tilslutte sig Ny Alliance. Historien viste sig at være en and.

Eyvind Vesselbo blev i 1985 valgt til kommunalbestyrelsen i Gentofte Kommune for Socialdemokratiet, men brød med partiet efter et par år grundet interne stridigheder.

Eyvind Vesselbo var i 2000-2001 medlem af kommunalbestyrelsen i Gentofte for Venstre. Ved Komunalvalget 2009 stillede Eyvind Vesselbo op som spidskandidat for Venstre i Gentofte og blev indvalgt til kommunalbestyrelsen. Efter konstitueringen blev Vesselbo 1. viceborgmester i Gentofte samt formand for Fritids- og kulturudvalget.

Eyvind Vesselbo meddelte den 8. oktober 2013, at han ikke agter at genopstille til Kommunalvalget 2013 og til næste folketingsvalg.

Vesselbo er medforfatter til bogen "Mister du håbet -mister du alt" om uhelbredelige kræftpatienters problemer i sundhedssystemet.

Hæder 
27. april 2012 blev han Ridder af Dannebrog.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Biografi på Folketingets hjemmeside
 DRs politiske profil for Eyvind Vesselbo 

Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Sociologer fra Danmark
Personer fra København
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Medlemmer af Gentofte Kommunalbestyrelse
Personer i Kraks Blå Bog
Viceborgmestre fra Venstre
Riddere af Dannebrog
Henrik Vestergaard

Henrik Vestergaard er navnet på flere personer:
 Henrik Vestergaard (politiker) – dansk politiker (født 1966)
 Henrik Vestergaard (skuespiller) – dansk skuespiller (født 1972)
 Henrik Vestergaard (direktør) – viceadm. direktør Lægemiddelindustriforeningen (født 1967)
Jens Vibjerg

Jens Vibjerg (født 1. februar 1949 i Give) er tidligere gårdejer, dansk politiker og folketingsmedlem fra partiet Venstre. Han er  søn af Gunner Vibjerg og Helga Vibjerg. Han blev valgt ind i Folketinget i 1994 og var medlem frem til Folketingsvalget i 2011, hvor han ikke genopstillede. 
Vibjerg var selvstændig landmand fra 1972 til 2006. I 2005 blev han Ridder af Dannebrog.

Politisk karriere 

 Folketingsmedlem for Vejle Nord kredsen fra 21. september 1994.
 Formand for Vejle Amts Landboungdom 1974-82. 
 I ledelsen af Danmarks Landboungdom 1976-82. 
 Medlem af Europæisk Råd for Unge Landmænd 1977-82.
 Formand for Give Mejeri og medlem af repræsentantskabet for Mejeriselskabet Danmark 1976-86.
 Medlem af repræsentantskabet for Mejeriernes Fællesorganisation 1981-86.
 Medlem af bestyrelsen for Give og Omegns Landboforening 1978-92.
 Formand for Regionsudvalget for Planteavl 1983-91 og i samme periode medlem af Landsudvalget for Planteavl.
 Medlem af Give Kommunalbestyrelse 1986-94. 
 Formand for Teknisk Udvalg 1994 og for ligningskommissionen og skatteankenævnet 1989-94. 
 Medlem af bestyrelsen for Kommuneforeningen i Vejle Amt 1991-94. 
 Medlem af Arbejdsmarkedsnævnet fra 1991 og af repræsentantskabet for Naturgas Syd 1990-94.
 Medlem af fællesudvalget vedrørende sundhedsområdet og af bestyrelsen for Amtscentralen for undervisningsmidler til 1994.
 Medlem af Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg fra 1998, formand fra 2001. 
 Medlem af Miljø- og Planlægningsudvalget samt Folketingets Kommunaludvalg fra 1994. 
 Præsident for Beredskabsforbundet fra 1999 til 2004. 
 Medlem af Naturklagenævnet fra 2001. Desuden Venstres ordfører for førtidspension og fleksjob.

Uddannelse 
 Realeksamen 1966. 
 Landbrugsuddannet 1972.

Referencer 

Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Riddere af Dannebrog
Landmænd fra Danmark
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Venstre
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Medlemmer af Rigsretten
Jørgen Winther

Jørgen Winther (født 2. juni 1945 i Uggelhuse ved Randers) er læge og tidligere medlem af Folketinget, valgt for Venstre i Århus Amtskreds. Fra 2010 er han medlem af regionsrådet i Region Midtjylland.

Han er søn af kreaturhandler Anders Winther Laursen og husmor Erna Laursen. Han blev student fra Randers Statsskole i 1964 og cand.med. fra Aarhus Universitet i 1972.

Karriere

Medicinsk karriere 
Jørgen Winther virkede som reservelæge på Horsens Sygehus 1972-74. Efterfølgende har han være praktiserende familielæge i Randers fra 1974, og fra 1989 konsulent ved medicinalfirmaet H. Lundbeck A/S. Han har tillige været lægebrevkasseredaktør i magasinet Hendes Verden fra 1981 og formand for Lægeforeningen for Randers og Omegn 1977-83.

Politisk karriere 
Winther var først midlertidigt medlem for Århus Amtskreds 10. nov.-18. dec. 1987 og senere permanent medlem fra 10. maj 1988-24. oktober 2007. Fra 1986 har han været medlem af Århus Amtsråd og fra 1994 viceamtsborgmester. Venstres sundhedsordfører siden 1988. Formand for Folketingets Udenrigsudvalg 1990-94. Delegeret ved FN's generalforsamling 1990. Formand for Folketingets udvalg vedrørende Det Etiske Råd 1994-98.

Landsforeningen Hjemmedød 
Jørgen Winther er initiativtager til og formand for landsforeningen Hjemmedød – en værdig død fra 1983. Han modtog »Ældreprisen« i 1990 for arbejdet med at skaffe bedre forhold for hjemmepleje af døende (ophavsmand til forslaget om plejeorlov i 1978).

Ekstern kilde/henvisning 
 . Dato: 25. juli 2003.

Læger fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Personer fra Randers
Viceamtsborgmestre fra Danmark
Regionsrådsmedlemmer fra Venstre
Personer i Kraks Blå Bog
Studenter fra Randers Statsskole
Amtsrådsmedlemmer fra Venstre
Jytte Wittrock

Jytte Gudiksen Wittrock (født 10. oktober 1945 i Skive) er lærer og tidligere folketingsmedlem for Socialdemokratiet.

Jytte Wittrock gik i folkeskole på Vinderup Realskole 1957-62. Senere gik hun på Krabbesholm Højskole 1965-66, inden hun kom på Skive Seminarium 1966-70, hvorfra hun er uddannet folkeskolelærer. Hun var efterfølgende lærer på Halsted-Aunede Centralskole.

Hendes politiske karriere begyndte som socialdemokratisk medlem af Storstrøms Amtsråd fra 1986. Senere blev hun partiets folketingskandidat i Nakskovkredsen fra 1994, og samme år blev hun valgt ind i Folketinget for Storstrøms Amtskreds ved valget 21. september 1994. Hun sad i Folketinget til valget i 2007, hvor hun ikke genopstillede.

Hun var endvidere formand for AOF-Højreby fra 1992 og Socialdemokratiets repræsentant i Arbejdernes Radio- og Fjernsynsforbund fra 1996.

Kilder 
 , set 12. oktober 2009.

Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Lærere fra Danmark
Amtsrådsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Personer fra Skive
Medlemmer af Rigsretten
Admiral (flertydig)

Admiral har flere betydninger:
 Admiral – en søofficersgrad.
 Admiral (sommerfugl) – en sommerfugl.
 Admiral (sejldugspøs) – en sejldugspøs (som på et skib bruges til at hale vand op i ved hjælp af en smækker line).
 Admiral Vladivostok – en russisk ishockeyklub.
 Opel Admiral − bilmodel fra Opel.
 Admiral (Elektriske Apparater) - Amerikans firma der fremstillede elektriske apparater
Majroe

Majroe (Brassica rapa subsp. rapa) er en rodfrugt, der nedstammer fra vilde kålarter. Den voksede nærmest som ukrudt.

Man spiser selve knolden, der er 5-8 centimeter i diameter. Udvendig er den hvid med pink stænk omkring bladbasis, mens selve kødet er helt hvidt. Den indeholder C-vitamin og B6-vitamin.

Majroen spises enten rå i salater, dampet som garniture eller i sammenkogte retter.

Majroen er også et uundværlig tilbehør til den traditionelle skotske haggis.

Eksterne henvisninger 

 Multilingual taxonomic information from the University of Melbourne
 Alternative Field Crop Manual: Turnip

Agerkål
Nytteplanter fra Mellemøsten
Nytteplanter fra Asien
Ukrudtsplanter
Almindelig pastinak

Pastinak (Pastinaca sativa) stammer fra Central- og Sydeuropa, hvor den stadig vokser vildt i sin oprindelige form. Den har været dyrket i flere tusind år og har været en væsentlig del af hverdagskosten i dette område.

I Danmark har vi kendt pastinak siden middelalderen, hvor den blev benyttet som lægeurt.

Pastinakken har en vis lighed med persillerod, men den er både større og grovere. Smagen er kraftigt svingende fra sød til skarp.

Pastinak indeholder en del B2-, C- og E-vitamin og niacin.

Hele planten indeholder en giftig plantesaft, som kan forårsage forbrændinger, og ved tilberedelse af vild pastinak skal man passe på ikke at få saften på sig.

Dyrket pastinak er en forædlet art med større rod, og mindre giftig saft. Den kan anvendes revet, rå, bagt, stuvet, i sammenkogte retter, gratiner og supper. 

Pastinak blev tidligere karakteriseret af Miljøstyrelsen som en invasiv art i Danmark, men planten blev fjernet fra listen over invasive arter i 2023 da den ikke længere betragtes som en trussel mod den danske natur.

Kilder 

Rodfrugter
Nytteplanter fra Europa
Skærmplante-familien
Peberrod

Peberrod (Armoracia rusticana) er en flerårig urt med lange blade, der udvikler lange, kraftige, cylindriske rødder med skarp smag og lugt, der forårsages af et sennepsglykosid. Peberrod indeholder tre gange så meget C-vitamin som citroner, men med den kraftige smag er den nærmest at betragte som et krydderi i madlavningen. Den bruges bl.a. i sovse, i kryddersmør og som pynt på smørrebrød.

Peberrod stammer formentlig fra Asien men blev bragt til Europa for ca. 1000 år siden.

Allerede i Middelalderen vidste man, at peberroden havde gode egenskaber, og man brugte den mod skørbug. I Danmark har den været kendt siden det 17. århundrede.

Forsøg med drøvtyggere har vist, at overdreven indtagelse af Peberrod kan forårsage alvorlige ætsninger på slimhinderne, og i værste fald kan sennepsglykosiderne være livstruende.

Kilder/henvisninger 
 Kaj Henriksen og Gitte Bjørn: Dyrkning af Peberrod, Grøn Viden nr. 160, .

 
Krydderier
Rodfrugter
Kinaradise

Kinaradisen eller Japan-Ræddike (Raphanus sativus var. acanthiformis) er en grøntsag. Denne rodfrugt er lige så vigtig for kinesere og japanere, som gulerødder er for danskere.

Kinaradisen kom først til Danmark i begyndelsen af 1980'erne. Den store rodfrugt er en forædling af ræddike, og ikke af radise. Så det mest retvisende navn er i virkeligheden det mindst brugte – Japan-Ræddike.

Rodfrugten kan blive rigtig stor – op til 45-50 centimeter lang og op til 10 centimeter tyk.

Kinaradisen anvendes snittet i salater og i vokmad. Den bør skrælles før brug, da skrællen er stærk og pebret.

Kilder/henvisninger 

Rodfrugter
Enårige urter
Radise
Fingertang

Fingertang (Laminaria digitata) er en stor kraftig brunalge, der tilhører samme familie som Kombu-algen. 

Fingertang vokser ved Vestkysten og den sydlige del af Østersøen. Navnet skyldes de meget lange blade, der sidder på et lille overgangsstykke mellem stængel og blad. Fingertang findes på 1-7 meters dybde, trives i uroligt vand og vokser hurtigst mellem februar og juli. Makroalgen har en levetid på 6 - 10 år. Fingertangens biomasse består primært af kulhydrater, proteiner, fedtsyrer og har vist sig at være velegnet til produktion af foder. Sukkerstofferne i tangen gør den velegnet til fremstilling af biobrændstoffer.

Metabolisme 
Fingertang optager næringsstoffer og carbon fra vandet, både ved aktiv transport og diffusion. Algen er fotoautotrof og danner overskud af oxygen, som afgives til vandet. Nitrogen kan optages som nitrat og ammonium. I et naturligt økosystem er det typisk nitrogen, der udgør den begrænsende faktor for tangens vækst. Fosfor kan kun optages som fosfat.

Anvendelser 
Tangen har tidligere været anvendt som gødning men anvendes kun i ringe grad i dag, dog arbejdes der på at anvende tangen under rensningen af spildevand med henblik på at anvende tangen som gødning eller i produktionen af biogas. Tangen anvendes til produktion af alginsyre, der anvendes som et vegansk alternativ til gelatine.

Tilberedning 
Algen plukkes ved den nederste del, og den kan koge med i supper og sammenkogte retter. Kogetiden er minimum 15-20 minutter.

Referencer

Eksterne henvisninger
Tysk: Der Fingertang (Laminaria digitata) 

Brunalger
Spiselige alger
Tarmtang

Tarmtang kan også henføre til et kirurgisk instrument.

Tarmtang er en dansk betegnelse – der efterhånden har vundet indpas i helsekostbranchen – for spiselige grønalger af den type, der på japansk benævnes aonori (青海苔, aonori, "grønalger").
Aonori kan være mange forskellige arter fra især de to slægter Monostroma og Enteromorpha (rørhinde), begge af ordenen Ulvales (ligesom havsalat).

Mange steder i Japan og Korea dyrkes de kommercielt, enten i lavvandede bugter eller på dybt vand vha. flåder.

Rørhinder er alger bestående af lysegrønne rørformede skud.
De er meget almindelig i Danmark og vokser hvor grunden består af grus eller sten, både ved Vestkysten og i Østersøen.

Som fødevare 
Aonori indeholder mange mineraler og vitaminer.
Kan anvendes frisk eller tørret som krydderi i madlavning.

Klassifikation 
Her nævnes kun arter i ordenen Ulvales, der almindeligvis bruges som fødevare.
 Ulvaceae
 Enteromorpha
 E. compressa
 E. clathrata
 E. intestinalis (Tarmrørhinde)
 E. linza
 E. prolifera
 Ulva
 U. lactuca (Havsalat)
 U. reticulata
 Monostromataceae
 Monostroma
 M. bullosum
 M. grevillei (Kræmmerhusalge)

Spiselige alger
Havsalat

Havsalat (Ulva lactuca) er typisk en alge med 8-15 centimeter lange lysegrønne salatlignende blade, dog kan denne alge, under de perfekte forhold blive over 8 meter lang, dette viste sig for første gang i efteråret 2019 hvor det danske tangfirma Dansk Tang, flere gange i løbet af et par uger, lokaliserede sådanne kæmpe blade i Isefjorden.

Havsalat vokser langs over hele danmark, men trives bedst i områder med lavt saltindhold. Den har et højt indhold af organisk bundet jod og jern, og den bruges frisk i salat eller koges med andre grøntsager.

Referencer 

Grønalger
Spiselige alger
Korn

Kornarter eller kornsorter er en gruppe af forædlede græsser. Korn indeholder masser af fibre, protein, vitamin B, samt i mindre mængder vitamin E, mineraler og umættede fedtsyrer.

Kornets oprindelse 
Rugen stammer ligesom hvede, byg og havre fra "den frugtbare halvmåne" i Mellemøsten – et område, som strækker sig fra Palæstina over det sydøstlige Tyrkiet til det nordvestlige Iran og det nordlige Irak. Her vokser stadig arter, som kan anses som stamformerne til de dyrkede kornarter. Området betragtes af samme grund som en afgørende vigtig genbank for vore kornarter.

Verdens ældste fund af korn er vildtvoksende enkorn fra stenbruddene ved Aswan i Egypten, dateret 16.300-15.000 f.Kr.

Majs stammer fra Mexico, hvor det lykkedes den oprindelige befolkning ved kromosomfordobling og målrettet fremavl at skabe en højtydende afgrøde af en uanselig græs, der stadig kaldes "majsens mor".

Ris og hirse kommer fra Østasien, hvor landbrugskulturerne i Indien og Kina tog dem ind til dyrkning.

Kornets historie i Norden 
Kendskabet til korndyrkning er nået til Skandinavien omkring 3900 f.Kr. Det ser ud til, at man i det sydlige Skandinavien først fik enkle hvedearter som enkorn og emmer (= tokorn), samt nøgen og avneklædt byg. Hvor der er fundet forkullet korn på bopladser fra perioden, dominerer hvede. Mod slutningen af bronzealderen var nøgen byg imidlertid mest udbredt, da det er en kornart, der kaster godt af sig også på næringsfattig jord, og er velegnet til mel og øl. Hvede fandtes kun i enkle udgaver som enkorn, emmer og spelt. Ved slutningen af yngre stenalder forekom der også hirse i Jylland. På kontinentet dyrkede man ærter sammen med emmer, og der er fundet aftryk efter ærter i svenske lerkar fra samme periode. Analyse af brændte skorper fra maden i den yngre stenalders lerkar har vist et højt indhold af kalcium, der kan skyldes, at man har blandet benmel i maden, der iblandt er blevet gæret til en syrlig ret. Melboller og blodpølse er i dag retter, der kan minde om oldtidens kosthold – en grødet blanding af korn, fisk, kød og indmad, der blev kogt, stegt eller syrnet.

Moderne tid 
I USA domineres landbruget af kemi-giganter som Monsanto, der blandt andet fremstiller genmodificerede plantefrø tilpasset ukrudtsmidlet Roundup, der menes at have alvorlige skadevirkninger. Landmændene køber en licens for at så til med Monsantos frø, men får ikke lov til at så på nyt af den opnåede avling. Monsanto har også forsøgt at udvikle frø, der kun kan spire én enkelt sæson.

Kornarter 

 Moderne arter
 Byg
 Havre
 Hvede
 Rug

 Ældre arter
 Emmer
 Enkorn
 Durum
 Spelt
 Andet
 Ris
 Majs
 Hirse
 Almindelig Durra

Se også 
 Boghvede
 Kornavl
 Lejesæd

Henvisninger

Litteratur 
 Sigurd Andersen: Landbrugsplanterne, 3 bd., 1998-2000, 
 Jørgen Jensen: Danmarks Oldtid, 4 bd., 2001-04,  (især bind 1: Stenalderen)
 N.W. Simmonds (ed): Evolution of Crop Plants, 1976,

Eksterne henvisninger 

 Nordisk Genbank 

 
Nytteplanter
Almindelig byg

Almindelig byg (Hordeum vulgare) er en plante i bygslægten i græs-familien med spiselige frø som bliver brugt til mad til mennesker og dyr og som malt i ølproduktion. Frøene har en hård ydre celluloseskal, som må fjernes inden madlavning. Byg er den næstvigtigste dyrkede kornart herhjemme, og har et højt indhold af kiselsyre. Hel byg (bankebyg) kan koges som ris.

Af byg fremstilles bl.a. følgende produkter:
 Husdyrfoder, i Danmark anvendes det meste til svinefoder
 Malt, der bruges i produktion af bl.a. Whiskey og øl

Se også 

Korn
Byg
Nytteplanter fra Mellemøsten
Foderkorn
Boghvede

Slægten Boghvede (Fagopyrum) er udbredt med nogle få arter i Central- og Østasien. Det er enårige, urteagtige planter med hårløse stængler og spredte, spydformede blade med hel rand. Blomsterne sidder i tætte nøgler fra skudspidser og bladhjørner. Frugten er en trekantet nød, som ligner frugten fra et bøgetræ, bog – deraf navnet. Her nævnes de to arter, der er dyrkede eller vildtvoksende i Danmark.

 Almindelig boghvede (Fagopyrum esculentum)
 Tatarisk boghvede (Fagopyrum tataricum)

 
Nytteplanter
1087

Konge i Danmark: Oluf Hunger 1086-1095

Se også 1087 (tal)

Begivenheder 

 26. september - Vilhelm den Røde krones som konge af England i Westminster Abbey. Hans fader, Vilhelm Erobreren udpegede Vilhelm, som "kun" var den tredje søn i rækken, til sin efterfølger. Han regerer indtil år 1100.

Født 
 Prinsesse Cæcilia af Danmark, datter af Knud den Hellige (død 1131).

Dødsfald 
 9. september – Wilhelm Erobreren, konge af England fra 1066 til sin død.
 16. september - Pave Viktor 3. fra 1086 dør og bliver efterfulgt året efter af Urban 2. (født ca. 1026).

Eksterne henvisninger 

87
1082

Konge i Danmark: Knud den Hellige 1080-1086

Se også 1082 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

82
1083

Konge i Danmark: Knud den Hellige 1080-1086

Se også 1083 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

83
1084

Konge i Danmark: Knud den Hellige 1080-1086

Se også 1084 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

84
1085

Konge i Danmark: Knud den Hellige 1080-1086

Se også 1085 (tal)

Begivenheder 
 Knud den Helliges gavebrev til kirken i Lund er Danmarks ældste kendte dokument.
 8. oktober – Markuskirken i Venedig indvies.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

85
1086

Konge i Danmark: Knud den Hellige 1080-1086 og Oluf Hunger 1086-1095

Se også 1086 (tal)

Begivenheder 

 24. maj - Pave Viktor 3. indsættes efter Gregor 7., indtil sin død i 1087.
 10. juli – Knud den Hellige dræbes i Sct. Albani kirke i Odense, Oluf Hunger bliver valgt til konge på Viborg Ting.

Født

Dødsfald 
 10. juli – Knud den Hellige, konge af Danmark fra 1080, dræbes i Sct. Albani kirke i Odense. (født ca. 1043).

Eksterne henvisninger 

86
1088

Konge i Danmark: Oluf Hunger 1086-1095

Se også 1088 (tal)

Begivenheder 
 12. marts - Pave Urban 2. indsættes efter Pave Viktor 3., indtil sin død i 1099.
 Universitet i Bologna grundlægges, som det første i Europa.

Født

Dødsfald 
 6. januar - Berengar af Tours, fransk teolog (født ca. 999).
 Svend Nordmand (eller Norbagge), biskop i Roskilde Domkirke fra 1074 til sin død.

Eksterne henvisninger 

88
1089

Konge i Danmark: Oluf Hunger 1086-1095

Se også 1089 (tal)

Begivenheder 
 Stift Melk i den østrigske by Melk grundlægges.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

89
1090

Konge i Danmark: Oluf Hunger 1086-1095

Se også 1090 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

90
1091

Konge i Danmark: Oluf Hunger 1086-1095

Se også 1091 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

91