alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Sinkadus

Sinkadus har flere betydninger:
I betydningen slag i ansigtet, bruges Sinkadus tit i forbindelsen give nogen én på sinkadusen. Udtrykket stammer muligvis fra fransk, om tallene fem og to (fransk udtale) i et terningspil. Fem og to var et dårligt slag – man fik en på sinkadusen. 
Et svensk band der spiller progressiv rock.
Sinkadus, svensk tv-serie fra 1980
Sinus

Sinus har flere betydninger:
 Sinus (matematik) – i matematikkens verden en trigonometrisk funktion.
 Sinus (biologi) – i biologiens verden en fold, et hulrum eller en større vene.
 Sinus (drengenavn) – et drengenavn.
 Sinus – et sinusformet signal fra en tonegenerator.
 Sinus (exogeologi) – en bugt i et månehav.

Se også 
 Sinusrelation
Sirene (græsk mytologi)

En sirene var i den græske mytologi en underskøn kvinde. Sirenerne levede på et rev langt ude på havet. De var smukke og overnaturlige. Sirenerne fortælles at have lokket sømænd på afveje med deres sang og fik dem til at lide skibbrud. Dette skete ved at deres sangstemme fik sømændene til at glemme tid og sted og fik dem til at sejle på grund og drukne.

Oprindeligt var de dødsdæmoner, kaldet Harpyer, fugle med kvindeansigter, i kunsten afbilledet som rovfugle.

I Homers oldgræske episke digt Odysseen optræder sirenerne i en passage, hvor de frister Odysseus.

Se også 
 De græske guders familietræ

Væsener i græsk mytologi
Sitofobi

Sitofobi eller sitiofobi (af oldgræsk: σῖτος sitos "korn" eller "mad" og φόβος phóbos "frygt" eller "flugt") betyder angst for mad, frygt for at spise eller madlede. Sitofobi kan (måske) sammenlignes med anoreksi.

Se også
 Anoreksi
 Fobi
 Spiseforstyrrelser

Henvisninger

Fobier
Sixpence

Sixpence kan have flere forskellige betydninger:

Sixpence er betegnelsen for en tidligere engelsk mønt svarende til 6 pence.
En sixpence kan være en blød kasket. (Denne betydning kendes ikke i engelsk sprog.)
Sjak

Et sjak er en lille gruppe håndværkere eller andre arbejdere, typisk temmelig autonom. Deres formand, mere eller mindre formaliseret, er deres sjakbajs.

Håndværk
Skab (sygdom)

Skab er en betegnelse for fnat (dvs. angreb af hudmider) hos dyr. Skab er ikke livstruende i sig selv, men den konstante irritation forhindrer dyrene i at æde og hvile ordentligt, sådan at de langsomt mister huld og får svækket immunforsvaret. Dette kan – i forbindelse med ellers harmløse sygdomme – føre til dyrenes død.

Parasitiske mider
Dyrs sygdomme
Skakt

En skakt er en lodret gang, rørlægning eller tunnel, eksempelvis til en elevator, nedkastning af affald, adgang til en underjordisk mine eller lignende.

En elevatorskakt bruges til elevatorstolen (den kasse der bliver hejst op og ned med mennesker eller gods i) samt den mekanik (lodder, trisser, wirere m.v.), der bevæger elevatoren.

En mineskakt bruges, hvor det ikke umiddelbart er muligt eller hensigtsmæssigt at anlægge adgang vandret ind til udgravningsområdet.

En affaldsskakt (nedfaldsskakt, nedstyrtningsskakt, skaktrør og andet) bruges til at styre affald ned i en affaldscontainer, en bunke eller anden opsamlingsmulighed. Ofte bruges indbyggede rør i højere bygninger, så beboere ikke behøver gå ned i kælderen eller ud i gården med hver enkelt affaldspose, men blot kan åbne en låge i væggen, typisk i trappeopgangen eller i køkkenet. Andre almindelige anvendelser er udvendige rør i plastic eller metal monteret på stilladser i forbindelse med renovering af bygninger. Her placeres normalt en affaldscontainer neden under, og røret bindes fast, så det ikke ved et uheld trækkes væk fra containeren.

Den vicevært-funktion, der går ud på at ombytte fyldte skraldebøtter under interne skakter eller at betjene et system, der fører affaldet fra skakten til containeren, benævnes ofte "udskaktning".

Se også 
 Slidske
 Skråplan

Bygninger, konstruktioner og anlæg
Konvertering mellem potentiel energi og kinetisk energi

zh:托尔瓦
Skala

Skala betyder egentlig trappe, men bruges som et udtryk for:

 Skala (musik) – når betydningen er tonerække eller tonestige
 Skala (radio) – frekvensskala på (især ældre) radiomodtagere
 Målestok – for aflæsning af instrumenter
 Omfang eller Størrelsesforhold
 Skala – Nordisk magasin for Arkitektur og Kunst
 Scala-operaen (Teatro alla Scala) – et af verdens førende operahuse, ligger i Milano, Italien.
 Et andet ord for størrelsesforhold.
 Scala – var en ejendom beliggende på Axeltorv mellem Vesterbrogade og Jernbanegade i København, lige over for Tivolis hovedindgang.
Skalpel

En skalpel er den mest brugte type operationskniv.
Typisk for skalpeller er, at de har et meget kort og ekstremt skarp knivsblad.
Skalpeller har den fordel at de er nemme at føre med fingrene, da de holdes lidt som en blyant, og dermed mere præcise at operere med, end for eksempel en almindelig slagterkniv, som var meget udbredt for hundreder af år tilbage.

Skalpeller fås både som brug-og-smid-væk, og som genbrugelige. Engangs-skalpeller er ofte lavet af hærdet plastik, med et blad enten permament fastgjort, eller udskubbeligt som på en hobbykniv.
Genbrugelige skalpeller bruges ofte til operationer, og er typisk lavet af f.eks carbon-stål eller nogle gange keramiske materialer. Blade dækket med mikroskopiske industridiamanter, eller lavet af obsidian er også set.

I nogle tilfælde, f.eks. til operationer i øjet, er det ofte en fordel at operere, enten udelukkende eller delvist, med en kirurgisk laser.

Medicinsk udstyr
Skandale

En skandale er en hændelse eller en handling, som vækker forargelse eller ubehagelig og pinlig opsigt; det vil sige noget, som strider mod den sædvanlige moral- eller retsopfattelse i et samfund. Skandalesager kan være små eller store og af privat eller offentlig karakter. Handlingerne drejer sig ofte om magt og personlig vinding, enten de er politiske, økonomiske, sportslige eller seksuelt motiveret. Sådanne sager får som regel altid store og negative konsekvenser for dem, det gælder. Mange moderne skandalesager er knyttet til kendisser og politikere.

Kultur
Skansen (Stockholm)

Skansen er et frilandsmuseum og zoologisk have på Djurgården i Stockholm, Sverige, grundlagt i 1891 af Artur Hazelius (1833-1901). På området er der cirka 150 huse og gårde fra hele Sverige. De fleste bygninger er fra 1700-, 1800- og 1900-tallet, men de ældste er fra 1200-tallet.

På friluftsmuseet er der tamdyr, mens den nordlige del af Skansen er forbeholdt en egentlig zoologisk have med vilde dyr fra Skandinavien, så som ulve, bjørne, elge, rensdyr, oddere og ugler. På den sydlige del af Skansen er der ett terrarium med smådyr og aber uden tilknytning til Skandinavien, samt et östersö akvarium.

Skansens besøgsrekord var i 1983 med 2,4 millioner gæster. I de senere år har besøgstallet ligget på 1,3 til 1,4 millioner.

Hver sommer sendes tv-programmet Allsång på Skansen ("Alsang på Skansen") om tirsdagen på SVT.

Historie 
Indvielsen fandt sted den 11. oktober 1891. Navnet stammer fra den skanse, som kong Karl XIV Johan lod opføre som legeplads til sønnen Oscar I. Denne skanse ligger op ad den nuværende Håsjöstapeln. Det første område omfattede arealet omkring Bollnästorget og Fågeldammarna, med indgang gennem Hasselbacksporten, i alt 29.493 m². I 1892 blev der udvidet med Belvedereområdet omkring Bredablick, 174.411 m², og området blev da mere end seks gange så stort. Yderligere arealforøgelser er foretaget i årenes løb, så området i dag er på 300.000 m².

Siden 1924 har Skansen været zoologisk have, hvor Grill-slægten donerede de nødvendige midler til at kunne opføre det daværende abehus (det nuværende privatejede Skansen-Akvariet neden for Solliden), hvorved Skansen nåede op på det antal arter, der er krævet for at blive regnet for en zoologisk have.

Den 17. juni 1911 klokken 19.30 åbnede Skansens Frilufts Teater med opførelsen af skuespillet Värmlänningarna af F.A. Dahlgren.

I de første halvtreds år blev overskuddet brugt til at bygge og finansiere driften af Nordiska museet. Skansen blev den 1. juli 1963 omdannet til en stiftelse med Stockholms stad og staten som hovedejere. Siden da har den været støttet af skattemidler.

Galleri

Referencer

Ekstern henvisning 
 Skansens websted

Frilandsmuseer i Sverige
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Stockholm
Dyreparker i Sverige
Museer etableret i 1891
Skarlagen

Skarlagen eller skarlagenrød er en højrød farve. Den blev i sin tid fremstillet af tørrede skjoldlus af arten Cochenille og brugt til farvning af tøj, mad og kosmetik.
Skarlagen er også en betegnelse for stof af højeste kvalitet; det kan også være af andre farver end rød.
Skarlagen minder om karmin, som er mere blå, og om cinnoberrød, som er mere orange.

Farver
Skatologi

Skatologi eller koprologi er studiet af ekskrementer.

Se også 
 Organisme
 Eskatologi

Afføring
Biologi
Skema

Skema (gr. σχήμα, skhēma, "form" eller "plan") er generelt en plan eller et mønster.

 Skema (psykologi) – i kognitionspsykologi er skemata personens basale antagelser om verden og sig selv
 Kropsskema – kroppens sub-personlige, ikke-bevidste og anonyme fungeren i verden

Se også
 XML Schema – sprog, der muliggør tilpasning af XML til specifikke formål
Skepticisme

Skepticisme (af græsk σκεπτικός (skeptikós), afledt af verbet σκέπτομαι (sképtomai): skue, se sig om, overveje, betænke, undersøge etc.) betyder skepsis, og er en metode eller retning inden for videnskab og filosofi.

Skepticismen blev grundlagt af den græske filosof Pyrrhon, der levede fra 365 til 272 Fvt  For ham var filosofien en slags praksis.

Skepticisme kan konkret betyde skepsis over for bestemte ideer og dogmer. For eksempel har ordet skepticisme i tidligere tider været lig med ateisme.

Skepticisme kan også betyde tvivlen som metode og som middel til at nå en videnskabelig sandhed eller til at tænke ud over fordomme, altså at have et åbent sind på et område, hvor man søger at nå ny videnskabelig erkendelse. Skepticisme kan således ses som en sund indstilling, både for forsker og for lægmand. 

Teoretisk skepticisme er en erkendelsesteoretisk retning, der anser sikker erkendelse for umulig. På den ene side findes der argumenter imod muligheden af enhver viden, som fx Agrippas trilemma. På den anden side findes kartesiansk skepticisme, hvor det er empirisk viden (erkendelse om den ydre verden), der anses for umulig. Disse argumenter er intuitivt appellerende for de fleste mennesker.

I de senere år er ordet skeptiker blevet taget i anvendelse af fornægtere af forskellige videnskabelige resultater, eksempelvis vaccinationsfornægtere og klimafornægtere . Denne anvendelse får Center for Inquiry til at fremhæve at forskellen er væsentlig, da en skeptiker ikke er dogmatisk afvisende over for beviser for en given påstand .

Se også 
Praktisk skepticisme
 Videnskabsfilosofi
 Videnskabsteori

Filosofisk skepticisme
 Agrippas trilemma
 Erkendelsesteori
 Kartesiansk skepticisme

Referencer

Litteratur 
 Descartes, René (2006): Meditationer over den første filosofi. København: Det lille Forlag. Oversætter, Niels Henningsen.
 Dræby, Anders (2017): Filosofisk terapi. Det kgl Bibliotek
 Floridi, Luciano, Scepticism and the Foundation of Epistemology – A Study in the Metalogical Fallacies. Leiden: Brill, 1996.
 Huggler, Jørgen (1999): Hegels skeptiske vej til den absolutte viden. En analyse af Phänomenologie des Geistes. MTF
 Søberg, Ulrik: “At praktisere intethed”. DPU, 2017

Videnskabelig metode
Erkendelsesteori
Sketch

En sketch er en kort, humoristisk enakter – ofte med en uventet slutpointe. Sketcher kan dog også være uden pointe, eller endda gøre grin med "traditionelle" sketchers behov for pointer; en disciplin, som bl.a. Monty Python-gruppen var kendt for.

Underholdende begivenheder
Skolopendre

Skolopendre (Chilopoda) er en klasse i rækken leddyr. De er rovdyr, der primært jager om natten, og opholder sig på fugtige steder.

Skolopendre er udstyret med giftkroge, som de bider deres bytte med. De kan opnå samme hastighed både forlæns og baglæns. I alt findes der ca. 3.000 skolopender-arter, hvoraf de største kan blive helt op til 27 cm lange og de mindste ned til blot en halv centimeter.

I Danmark findes op til 32 forskellige arter. Den mest udbredte er den almindelige skolopender (Lithobius forficatus), som er brun, har en fladtrykt krop, kan blive ca. 2-3 cm lang og lever over jorden. Den findes især, hvor der er høj luftfugtighed, fx under sten eller blade i skovbunden. En anden skolopenderart, som ses i Danmark, er jordskolopenderen (Geophilus carphopagus), der lever under jorden og kan blive ca. 4-5 cm lang.

Se også 

 Tusindben
 Ørentvist

Kilder og henvisninger 
 :wikispecies:Chilopoda
 Systema naturae 2000 (classification):Class Chilopoda
Nyindvandret skolopender i Danmark  nyheder.ku.dk 17. juni 2013

Leddyr
Palæozoikum
Skribent

Skribent er et mere uformelt ord for forfatter.

Inden for journalistik bruges begrebet "skribent" ofte om de bidragydere til et blad, der ikke er uddannede journalister.

Journalistik
Titler
Skrot

Skrot eller scrap er et udtryk, som oftest bruges i forbindelse med gammelt jern- og metalaffald, som kan anvendes til recirkulering efter omsmeltning. 

Det omtalte jern- og metalaffald samt andet fast affald stammer blandt andet fra gamle ophuggede biler, skibe, kabler, elektronik og andet. Affaldet bliver samlet på skrotpladser før eksport eller omsmeltning i Danmark.

Stålvalseværket i Frederiksværk er storaftager af jernskrot til omsmeltning.

Se også 
 Renovation

Forurening
Affaldsprodukter
Skrubbe

Skrubben (Platichthys flesus) er en fisk i familien af højrevendte fladfisk (Pleuronectidae). Familien kaldes også Flynderfamilien eller Rødspættefamilien.

Normal længde er ca. 30 cm. men der ses eksemplarer med en længde på indtil 50 centimeter.
Vægten kan være op til 3 kg.

Rødspætten er nært beslægtet med Skrubben, og de to arter får afkom med hinanden.
Afkommet af en sådan krydsning reproducerer ikke effektivt.

Skrubben er også populær blandt lystfiskere der fanger den fra kysten. Den fanges på et bundforfang/rødspætteforfang. På forfanget er der et blylod. Krogene agnes med børsteorm der er de mest fortrukne, ellers sandorm eller rejer.

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Platichthys flesus
 Danmarks Fiskeriundersøgelser – fiskepleje – skrubbe

Fladfisk
Skrupel

En skrupel har flere betydninger:
 Skrupel – tvivl, ængstelse, betænkelighed, samvittighedsnag
 Skrupel (vægtenhed) – gammel apotekervægt svarende til cirka 1,25 gram.
 Skrupel (længdeenhed) – gammel længdeenhed svarende til 1/144 tomme (0,18 mm) .
Skuddag

Skuddag er den 24. februar i et skudår. I den gamle romerske kalender var februar den sidste måned, som oprindelig havde 23 dage. Da kalenderen ikke passede helt godt til årstiderne, skød man sommetider en skudmåned af variabel længde ind. Denne placering af skuddag på den 24. februar blev bibeholdt af Cæsar i den julianske kalender og senere også da den gregorianske kalender blev indført.

Traditioner 

Ifølge en gammel tradition skal mænd, der afviser kvinders frieri på skuddagen, bøde med 12 par handsker eller 12 par strømper. Ifølge overleveringen stammer traditionen fra et dekret i 1288 af dronning Margaret af Skotland.

Se også 

Skudsekund

Kilder 

Kalendere
Skulder (flertydig)

Ordet skulder har flere betydninger.

 Skulder (anatomi) er i anatomien betegnelse for led mellem forben/arme og torso.
 Skulder (geografi) er i geografien betegnelse for knæk på profil af eksempelvis et bjerg. I denne betydning bruges ordet også ved vejbyggeri, idet en vejs profil kan sammenlignes med et bjergs.
Skulptur

Skulptur (fra latin sculptura og sculpere snitte, udskære) er en afbildende rumlig kunstnerisk udtryksform udført af en billedhugger. Til skulpturer kan anvendes alle materialer, som kan antage form i tre dimensioner. Til de klassiske materialer hører ler, træ, metal, sten, gips og voks. Moderne materialer er eksempelvis kunststof, tekstil, glas, sand og is. Moderne kunstnere eksperimenterer også med konkrete genstande (readymades/objets trouvés), døde dyr, bygningsmaterialer og vand.

Grundlæggende kategorier

Fremtrædelsesformer 

En skulptur er det tredimensionale kunstneriske objekt, som kunstneren udformer ved at bruge kniv, mejsel, hænderne, modellerpind, trykluftbor eller kontrollerede eksplosioner. Andre skulpturer laves som afstøbninger, hvor en form fyldes med flydende materiale. 
I visse skulpturer, især de nyere, indgår industrimaterialer eller forgængelige materialer. Håndværket spiller en mindre rolle end tidligere.

Der skelnes mellem to hovedformer for skulptur: 
 Den fritstående skulptur (også kaldet rundskulpturen) som statuer, som ikke rører anden overflade end soklen. For at undgå, at en rundskulptur med spinkle ben synker sammen under vægten, støttes benet typisk ved at sætte en anden genstand fx en træstub tæt ved.
 Relieffet, der er helt eller delvis fastgjort til en baggrund.

Relieffer opdeles i tre typer: haut- , demi- og bas-relieffer efter graden af værkets fremspring fra væggen. En fjerde type er hul-relieffet, som er begrænset til det gamle Egypten. Relieffer er sædvanligvis udformet med figurgrupper og i flere billeder, som udgør en fortælling eller et tidsmæssigt forløb på samme måde som tegneserier. Relieffer har effekter, som er vanskelige at opnå i den runde skulptur. De anvendes både til arkitektonisk skulptur, som er fastgjort til bygninger, og til mindre udsmykninger og andre objekter, som i keramik, metalarbejder og smykker. Relieffer kan også dekorere steler.

Fremstillingsteknikker 
I den metodologiske teknik skelner man mellem den subtraktive og den additive teknik.

 I den subtraktive metode fjernes materiale fra materialet, en eksisterende blok fx af sten eller træ.

 Ved den additive metode tilføjes værket materiale.

Teknikker som støbning, stansning og formgivning anvender en mellemliggende matrix, som indeholder det rumlige negativ af værket. Disse teknikker er velegnede til produktion af kopier.

Eksempler på berømte skulpturer 
 Den danske landsoldat i Fredericia
 Den lille Havfrue
 Istedløven
 Kolossen på Rhodos
 Nike fra Samothrake
 David / Michelangelo
 Sfinksen i Giza
 Trold, der vejrer kristenblod
 Venus fra Milo

Kendte danske billedhuggere 
 Herman Wilhelm Bissen – bl.a. Den danske landsoldat og Istedløven
 Edvard Eriksen – Den lille Havfrue
 Niels Hansen Jacobsen – Trold, der vejrer kristenblod
 Harald Isenstein
 Hein Heinsen
 Robert Jacobsen
 Steen Krarup Jensen
 Bjørn Nørgaard – Thors Tårn
 Rudolph Tegner
 Bertel Thorvaldsen – (se Thorvaldsens Museum)
 J.F. Willumsen – Ulvedalene
 Jens Galschiøt – bl.a. Skamstøtten og Min indre svinehund
 Ukendt – Solvognen

Se også 
 Buste
 Mindesmærke
 Statue
Skunk

Skunk har flere betydninger:
Skunk (rum) – et hulrum bag en væg i et loftsrum
Skunk (hamp) – en forædlet, stærkere variant af hamp, der dyrkes indendørs. 
Skunk (pattedyr) – engelsk navn for det amerikanske stinkdyr.
Skunk (pels) – pels af det (nord) amerikanske stinkdyr.
Skvalderkål

Skvalderkål (Aegopodium podagraria) er en 30-100 cm høj flerårig urt med tæppedannende vækst.

Beskrivelse 
De grundstillede blade er 2-3 dobbelt fjersnitdelte og uligefinnede. Småbladene er skævt hjerteformede med skarpt savtakket rand. Oversiden er mat mørkegrøn, mens undersiden er noget lysere. Stængelbladene er trekoblede med noget mere smalle småblade.

Blomstringen sker i juni-august, hvor de små, hvide blomster ses samlede i skærme, der atter danner større, endestillede skærme på særlige stængler. Frøene modner godt og spirer (for) villigt.

Rodnettet består af trævlerødder, der sidder på lange, forgrenede jordstængler. Jordstænglerne bærer desuden både grundstillede blade og bladbærende blomsterstængler. 
Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,5 x 2 m (50 x 20 cm/år).

Voksested 

Planten er almindeligt naturaliseret her i landet.

Den stammer fra skovbunden i Central- og Østeuropæiske løvskove, hvor den foretrækker voksesteder i halvskygge og med en jordbund, som er fugtig og næringsrig, dvs. muldbund. Under disse forhold danner plantesamfund i skovbryn, læhegn, plantager, hække og på grøftekanter sammen med f.eks. majblomst, angelik, fruebær, skovpadderok og vårfladbælg.

I Tjekkiet findes mange områder med høj grundvandstand. Det ses langs floder og vandløb og i kildeområder i 150-530 m.o.h. Her er busklaget veludviklet, og her vokser arten sammen med bl.a. almindelig ask, almindelig guldstjerne, almindelig hyld, almindelig hæg, gul anemone, hulrodet lærkespore, hvid anemone, navr, plettet tvetand, skovstilkaks, skærmelm, småbladet elm, stilkeg, stor nælde og vorterod

Ukrudt 
De lange, forgrenede jordstængler, som bevarer overlevelsesevnen selv i bittesmå stykker gør Skvalderkål til et frygtet ukrudt. Dertil kommer, at planten er svær at bekæmpe ved skygning fra andre planter på grund af dens skovbundsniche.

Anvendelse 
Planten er spiselig, og de unge skud er ganske velsmagende i f.eks. salater. Hele planten har en svagt krydret lugt og smag. Den blev tidligere anset for et virksomt middel mod gigt, især podagra – deraf navnet "podagraria".

Skvalderkål kan bruges til farvning af uldgarn. Farven kan forventes at blive lys strå-gul (grumset gullig) eller lys gul-grøn på alunbejdset uldgarn.

Den er fundet som haveplante ved vikingetidens Fyrkat og Elisenhof.

Note

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Nytteplanter fra Europa
Ukrudtsplanter
Skovbundsplanter
Skyline

En skyline kan beskrives som en bys silhuet i form af et overblik eller et udsnit af dens højeste bygninger og strukturer. Den kan også beskrives som den kunstige horisont, som skabes af byens struktur. En bys skyline giver en god antydning af byens økonomiske kraft i almindelighed, således at jo mere prominent en skyline, en by har, desto større økonomisk magt har byen. Byens skyline kan også betegnes som dens fingeraftryk, eftersom der ikke findes to ens skylines. Billedet af en skyline viser ofte et stort, panoramaagtigt syn af byen. I mange byer, men ikke alle, har skyskrabere en væsentlig betydning for byens skyline. Har byen en stærk planlægning af udviklingen, som det f.eks. er tilfældet i Minneapolis, tenderer dens skyline mod at ligne et kunstigt bjerg på grund af, at de højeste bygninger er koncentreret omkring centrum.

Forskellige skylinebilleder 
 Dagslys: Et sædvanligvis bredt billede af byens skyline, som den tager sig ud i dagens løb. Morgengry og tusmørke benyttes ofte til at lade solens lys farve billedet.
 Silhuet: En skyline hvor bygningerne flyder sammen i en sort form, så kun deres omrids fremtræder. 
 Nattelys: Er en skyline, som den ses om natten. Det mest fremtrædende er lyset inde i bygningerne og reklamer eller illumination udenfor. Ligger byen ved havet eller ved en sø ses byens refleksion i overfladen ofte benyttet til at forskønne billedet.

De bedste skylines

De 20 bedste 
Listen nedenfor er beregnet efter antallet og højden på hver bys skyskrabere. Den afspejler derfor ikke nødvendigvis byens skønhed, men er et forsøg på opstilling af en objektiv og kvantitativ liste, som modsætning til andre kvalitative mål og bedømmelser. Hjemmesiden The World's Best Skylines (se nedenfor) lister omkring 500 byer og anfører også algoritmen, som er anvendt til prioriteringen. 
 Hong Kong
 New York City
 Tokyo
 Shanghai
 Chicago
 Bangkok
 Dubai
 Seoul
 Singapore
 Kuala Lumpur
 Shenzhen
 Chongqing
 Guangzhou
 Manila
 Toronto
 Houston
 Sydney
 Osaka
 Moskva
 Miami

Bedste skyline fra egne rundt om på jorden 
Denne liste har Emporis og Skyscraperpage (henvisninger nedenfor) som kilde:

I USA: New York City, Chicago, Philadelphia, Los Angeles, Boston, Atlanta, Seattle

I Canada: Toronto, Calgary, Montreal

I Øst- og sydøstasien: Hong Kong, Seoul, Singapore, Shanghai, Tokyo 

I Australien: Sydney, Melbourne

I Europa: Frankfurt am Main, Paris, Rotterdam, Warszawa

I Mellemøsten: Dubai

Eksterne henvisninger 

 SkyscraperPage 
 Skyscrapercity Forum for skyskraber-enthusiaster 
 The World's Best Skylines en beregnet rangliste for skylines 
 Emporis skyline-rangliste  
 Diserios top-15 skylines  

Byer
Skæg

Skæg er synlig ansigtsbehåring hos mænd og til tider hos kvinder.

Skæg forekommer i mange kulturer. Forekomsten har svinget afhængig af mode og har til tider været religiøst funderet. Til tider har personer med skæg været socialt udstødte; eksempelvis blev amerikaneren Joseph Palmer i 1830 overfaldet af fire mænd, der ville klippe skægget af ham, hvorefter Palmer endte i fængsel i fire måneder for at have forsvaret sig mod overfaldsmændene.

Andre betydninger 
Afledt af denne betydning bruges skæg også om andre fremspring, således findes tagskæg, ligesom en hammer siges at have skæg, når hovedets metal er deformeret.
 Skæg er også en sælfigur fra tegneserien Rasmus Klump.
 Hr. Skæg er en figur på DR Ramasjang, der spilles af Mikkel Lomborg.
 Desuden er skæg et tillægsord med betydningen underholdende.

Se også 

 Skægfrisure
 Bakkenbart
 Fipskæg/Goatee
 Overskæg
 Van Dyke
 Skæggede dame

Referencer
Skærtorsdag

Skærtorsdag er torsdagen i den stille uge, dagen før langfredag i påsken. Ifølge Bibelen var det på denne dag, Jesus indstiftede nadveren og vaskede sine disciples fødder rene. "Skær" betyder "ren",  som i udtrykket "ren og skær", heraf navnet skærsilden.

På engelsk hedder skærtorsdag Maundy Thursday, fordi Jesus efter at have vasket disciplenes fødder, sagde; "Et nyt bud (mandement på fransk) giver jeg jer, at I skal elske hinanden."  På tysk hedder den Gründonnerstag.

I Sverige markeres dagen ved at børn klæder sig ud som påskkärringar ("påskekællinger") og går rundt og rasler.

Helligdag 
Skærtorsdag er en helligdag i flere lande: Danmark, Norge, Island, Spanien , Colombia, Venezuela, Paraguay, Costa Rica og Filippinerne. I Danmarks nabolande Sverige og Tyskland er skærtorsdag derimod ikke en verdslig helligdag, og på Østlandet er der tradition for, at nordmænd benytter skærtorsdag til at tage på indkøbstur til Sverige.

Den danske flåde og skærtorsdag 
To nederlag i den danske flådes historie fandt sted på skærtorsdage; slaget på Reden 2. april 1801 og slaget i Egernførde Fjord 5. april 1849.

Henvisninger 

Helligdage
Påske
Bibelske udtryk
Slag (kødstykke)

Slag er kødstykket mellem ribben og lænd på et slagtedyr.

Kilder/henvisninger

Kødudskæringer
Slalom

Slalom er en disciplin i forskellige sportsgrene, f.eks. slalomski, kano, kajak og windsurfing, hvor deltagerne skal gennemføre en bestemt rute på kortest mulig tid. Ruten er markeret med såkaldte porte, bestående af to markeringer med flag eller bøjer, som deltageren skal passere igennem. Passeres en port ikke, bliver deltageren ofte idømt en tidsstraf eller diskvalificeret.

Sport
Alpint skiløb
Slang

Slang er brugen af uformelle ord og vendinger, der ikke er standard i brugerens dialekt eller sprog.

Slang afviger på en uhøjtidelig, fantasifuld og ofte stødende måde fra almensproget, især ved brug af nye ord eller metaforiske og metonymiske udtryk, ofte for at slå en spøgefuld eller ironisk tone an, som når adjektiver som "sej" og "fed" skal udtrykke noget tiltalende ("et sejt antræk", "en fed koncert").

Eksempel på slang: I stedet for at sige "han er død", bruges omskrivninger som "han har grebet harpen", "han spiser radiser nede fra", "han har slået sin sidste skid", "han ligger med næsen i vejret" eller "han har stillet træskoene".

Filologen Kaj Bom, der udgav Slangordbogen i 1957, mener, at oprindelsen til ordet "slang" ligger i engelsk beggar's language (= tiggersprog) som blev til slanguage, i sin tur forkortet til "slang". The Oxford Dictionary of English Etymology regner imidlertid med, at ordet kommer fra norsk, som har haft betegnelserne slengenavn om tilnavn og slengord om skældsord. I 1894 skrev Bjørnstjerne Bjørnson i Absalons hår: "Kristiania-jargon, slængen, sprogets ytterste piskesnært." 

Se slangordbøger.

Henvisninger

Eksterne links 

 British to American Translator, Translate British Slang Words Into American! Online American English to Queen's English Translation.

 
Stilistik
Slapstick

Slapstick er en filmkomedie med karikeret brutal vold. Begrebet kan også bruges om denne form for humor.
Harlikins brix (klaptræ) har givet navn til begrebet.

Filmeksempler
Eksempler på slapstickfilm er Charlie Chaplins tidlige stumfilm‚ hvor personerne kastede kager på hinanden, blev slået i hovedet med stegepander, deltog i voldsomme slagsmål eller kørte galt med biler i fuld fart. Også Brødrene Marx brugte slapstick og crazykomik i deres farcer i 1930'erne. Det dramaturgiske begreb blev videreført i komiske tegnefilm som Tom og Jerry‚ hvor billederne ofte blev ledsaget af stærke lydeffekter. Slapstickhumor er i dag erstattet af "gladvold", det vil sige unaturlig voldsomme scener i blandt andet italienske og spanske western-parodier og amerikanske familie- og actionkomedier som Alene hjemme og andre.

Inden for realfilm blev det især screwball comedy, der fik overtaget med lydfilmens fremkomst.

Filmgenrer
Humor
Slaraffenland

Slaraffenland er et paradislignende fabelland eller lykkeland hvor mennesker lever i behagelig lediggang og får alt de vil have, uden at arbejde for det. Oprindeligt kunne Slaraffenland betegne forskellige slags fantasiriger, men blev efterhånden udelukkende brugt om et overflodssamfund, hvor der vokser pølser på grenene og færdigstegte duer flyver ind i munden på folk.

Litteratur 
 Mikhail Bakhtin: Rabelais and His World. Massachusetts 1968.
 Peter Burke: Popular Culture in Early Modern Europe. London 1979.
 G. Cocchiara: Il mondo alla rovescia. Torino 1963.
 G. Cocchiara: Il paese di Cuccagna e altri studi folklore. Universale scientifica 196/197. Torino 1980.
 Ronald Grambo: Der hveteboller henger på trærne: Det forlokkende Slaraffenland. Bokvennen nr. 2-1996, s. 56-59.
 Hermann Langerbeck: Die Vorstellung vom Schlaraffenland in der alten attischen Komödie. Zeitschrift für Volkskunde. 59. Jahrgang. 1963.
 O. Odenius: Mundus Inversus. Arv 10. 1954.
 Anna Birgitta Rooth: Från lögnsaga till paradis. Acta Universitatis Upsaliensis. Studia Ethnologica Upsaliensia 12. Uppsala 1983. 
 Franz Reitinger (ed.), Das neu entdeckte Schlarraffenland. Johann Andreas Schnebelins Erklärung der Wundereseltzamen Land-Charten UTOPIAE aus dem Jahr 1694, Bad Langensalza: Rockstuhl, 2004.

Se også 
 Eldorado
 Guldalderen
 Dovenskab
 Paradis
 Utopia

Eksterne henvisninger 
 Opslagsordet «Slaraffenland» i Ordbog over det danske sprog
 Opslagsordet «Schlaraffenland» i Svenska Akademins ordbok (på svensk)
 Brødrene Grimms eventyr om Slaraffenland (på tysk)
 Kort over Slaraffenland 1716 (på tysk) 

Fiktive steder
Eventyr
Sleep in

Et sleep in er et billigt overnatningssted for primært unge turister på linje med et vandrerhjem. Sprogligt set er selve ordet formentlig et pseudolån. 

Et Sleep in er til forskel fra vandrerhjem et uafhængigt overnatningssted. På et vandrerhjem vil der typisk være en ekstra afgift per døgn for en eller anden form for medlemskort, mens dette ikke er tilfældet på et sleep in. En anden væsentlig forskel mellem et sleep in og et vandrerhjem er, at et sleep in som oftest henvender sig til en yngre målgruppe. Flere steder er der således en øvre aldersgrænse, (typisk 35 år).

Overnatningen på et sleep in sker enten på værelser eller på sovesale. Sovesalene kan variere meget i størrelse med alt fra 4 til op imod 100 gæster på en enkelt sovesal, som oftest i køjesenge. Den typiske gæst på et sleep in kaldes ofte for en rygsækturist eller backpacker. Sovesalene kan være delt op, således at mænd og kvinder sover hver for sig. De kan også være blandet med både mænd og kvinder på samme sovesal.

Der findes flere sleep ins i København og et enkelt i Århus. Nogle er åbne året rundt, mens andre kun har åbent om sommeren i højsæsonen.

Liste over sleep ins i Danmark

København 
Belægningen, Avedøre (Hele året)
City Public Hostel  (Sæson)
Copenhagen Sleep-in (Sæson)
Hotel Jørgensen (Hele året)
Sleep in Green  (Sæson)
Sleep in Heaven (Hele året)
Sleep-In-Fact (Sæson)

Århus 
City Sleep-In  - nu lukket

Turisme
Slik (geologi)

Slik er fint ler, der aflejres på marskkysterne i Syd- og Sønderjylland. Aflejringsprocessen hænger sammen med tidevandet. Under højvande, "flod", føres det finkornede materiale ind med vandet, og under lavvande, "ebbe", kittes det sammen, mens området er tørlagt.

Marskaflejringer ligger i sags natur lavt og må beskyttes af diger, hvis de skal bruges til kvæghold eller dyrkning. Ved Vadehavet samles slik i slikgårde for dermed at øge aflejringstempoet, så der dannes mere landjord.

Geologisk aflejring
Slow motion

Slow motion henviser til flere artikler

 Slow motion (film) – film eller andet billedmedie, der optager flere billeder pr. sekund end normalt, hvilket medfører, at ved visning forekommer bevægelser langsommere end normalt.
 Slow Motion (album) – en album af gruppen Supertramp fra 2002
Slup

En slup er en-mastet sejlskib, med én, to-delt mast. Den kan både have en permanent og en ikke permanent mast. Den ikke permanente mast, klyverbom kan tages ind på dækket, så den ikke fylder så meget. Dette ses blandt andet på bergenssluppen. Storsejlsbommen går ud over hækken. Slup er betegnelsen for riggen. Ved en Danmarksslup er det dog skroget bestemmer at det er en danmarks- efter som det område den har sejle i gør at skroget skal udformes anderledes. .
De fleste slupper var fragtskibe

 Undermast
 Topstang 
 Bom

Forrest er der en jæger eller jib. Topsejlet er ligesom jægeren et letvejrssejl og er der for at en lettere dug samlet giver de ca 2-3 knob. Klyveren bliver sat flyvende. Det vil sige at de bliver sat fra dækket og halet ud til klyverbomsnokken. Eftersom sluppen har meget sejl agtenfor masten skal der bæres en klyver indtil storm. Derfor er der mindst 3 klyvere og de benævnes storklyver, mellemklyver, og stormklyver.

Fokken kan rebes 2-3 reb. Storsejlet kan rebes så meget, at der er balance mellem fokken og storen alene. Dette bruges i storm.

Kanonchalup og Sloop-of-war 

Slup bruges også i den sømilitære terminologi, og her henvises der i nordisk sammenhæng til en kanonchalup, der er et fartøj med en eller to kraftige kanoner, og en let rigning suppleret med årer. I Royal Navy havde man i begyndelsen af 1700-tallet sloops-of war, der var tomastede skibe, rigget som ketch eller snau. Dette var langt større skibe end de enmastede slupper, vi taler om i dansk sammenhæng. Forskellen blev endnu større fra omkring 1740, da den britiske flåde byggede tremastede skibe med råsejl, og gav dem betegnelsen sloops som en generel klassifikation af krigsskibe, der var mindre end fregatter, og som havde færre end 20 kanoner. Fra omkring 1770 byggede Royal Navy også tomastede skibe med råsejl, som ligeledes blev betegnet som sloops. Hvis man skal oversætte betegnelserne korrekt, bør man enten omtale de britiske skibe som "sloops-of-war" eller bruge betegnelsen brig om de tomastede og korvet om de tremastede.

Kilder 

Skibstyper
Sejlbåde
Slør (mekanik)

Slør betegner i mekaniske sammenhænge et mellemrum mellem to mekaniske enheder der skal arbejde i indgreb med hinanden.

I mange relationer bruges udtrykket sidestillet med frigang, men en del fagfolk vægter de to udtryk forskelligt, idet frigang er et udtryk for planlagt mellemrum, mens slør er et udtryk for slid.

Slør, slup eller frigang er den bevægelighed/tolerance, der nødvendigvis må være ved mekanisk energiisolation – f.eks. et gear, et leje eller en kobling. Sløret skal være så småt som muligt, men hvis tolerancen er for lille, hindres bevægeligheden og der går energi tabt i friktion og delene slides meget.

De fleste bilister ved også at der må være fem centimeter slør i visse typer styretøj, hvilket vil sige at rattet højst må kunne drejes fem cm frem og tilbage uden at hjulene bevæger sig.

I våbenterminologi betegnelsen for at løb og lås kan bevæges i forhold til hinanden, når bøssen er lukket.

Se også 
 Frigang (teknik)

Tribologi
Energiisolation
Smalltalk

Smalltalk er et engelsk udtryk der refererer til en samtale uden dybere indhold, f.eks. om vejret eller høflige forespørgsler om familien. På overfladen kan denne virke overflødig, men er i praksis vigtig i sociale sammenhænge.

Se også
 sludre =småsnakke =passiare
 konversere
 pludre

Kommunikation
Smash

En smash er et hårdt overhåndsslag i fx tennis, badminton eller volleyball. Slaget bruges ofte til at forsøge at overraske modstanderen således vedkommende ikke kan nå at reagere før bold eller fjerbold rammer jorden, hvorved man har vundet serven eller et eller flere point.

Badminton
Tennis

it:Smash (tennis)
Smeltning

Smeltning er den proces, der gør, at et stof i fast form smelter og bliver flydende.

F.eks. kræver 1 kg is ved 0 °C en tilførsel af varmeenergi på 334,4 kilojoule for at det kan smelte, og blive til vand.

Faseændringer
Snack

En snack eller et mellemmåltid er et lille måltid, som spises mellem de normale måltider (morgenmad, frokost og aftensmad). Den spises enten for at stille ens sult, give et kortvarigt lager af energi eller simpelthen for nydelsen af smagen. Maden forbindes ofte med junk food, men kan f.eks. også være frugt.

Henvisninger 

Måltider
Snapshot

Snapshot har flere betydninger:
 Snapshot (fotografering) – en fotografteknik
 Snapshot (band) – en dansk duo
Snob

En snob sætter lighedstegn mellem social rang og menneskeværd. Snobben bekender sig til et system for at afgøre, hvem eller hvad man skal have respekt for.

Etymologi 
Ordet blev for første gang benyttet i England i 1820-årene. Det menes at være opstået, fordi mange afdelinger ved universiteterne i Oxford og Cambridge anførte det latinske sine nobilitare (= uden adelskab), forkortet s.nob, ud for almindelige studenters navne, for at skille dem fra deres aristokratiske medstudenter. Det viste altså til nogen med lav status, men ordet fik raskt sin moderne, nærmest modsatte betydning: En, der tager anstød af andres manglende status. I Bogen om snobberne fra 1848, hævdede William Thackeray, at snobberne i de sidste 25 år havde "spredt sig over England ligesom jernbanerne". Det nye var naturligvis ikke snobberiet, men en egalitær ånd, der fik den type diskriminerende opførsel til at fortone sig helt uacceptabel, i hvert fald for folk som Thackeray.

Snobbet adfærd 
"En mand kan være foragtet," sagde Balzac. "Men ikke hans penge." 
Normalt er det mennesker i en lavere rangklasse, der har en hang til at opføre sig, som om de er bedre vant, fx ved at opbygge en facade udadtil, som synes rig – mens bagsiden af økonomiske grunde halter bagefter.

En snob kan også kendes ved, at hun/han imiterer kendte personligheders livsstil, tøjstil, måde at tale på, osv. Et eksempel fra tv-seriens verden er den engelske: Fint skal det være. Her har fruen i huset valgt et familienavn, Bucket, der efter hendes mening skal udtales på fransk (Bouquet, dvs "buket") – men som oftest fortolkes som bucket (dvs "en spand").

Andre navne for en snob er "nyrig" (nouveau riche).

Man kan også "snobbe nedad" – fx hvis en skibsreder eller anden rig person kører på cykel til/fra arbejde i stedet for at benytte firmabilen, eller holder op med at bruge mobiltelefon, fordi det er hvermandseje.

Henvisninger 

Social ulighed
Stereotyp
Diskrimination
Snog

Snogen (latin: Natrix natrix) er en slange i snoge-familien. Den kan kendes på de karakteristiske gule pletter i nakken.

Snogen lever overvejende i moseområder, eller i nærheden af gårde, i møddinger, hvor den lægger sine æg. Den lægger mellem 20 og 40 æg i juni/juli måned.

Dens gennemsnitslige størrelse er cirka 1 meter for en hunsnog, som er større og kraftigere end hannen.

Snogen er fredet i Danmark

Udbredelse 
Snogen er vidt udbredt i Europa fra det mellemste Skandinavien til det sydlige Italien. Snogen forekommer også i Mellemøsten og i det nordvestlige Afrika. Snogen forekommer i England og Wales, men er sjælden i Skotland og forekommer ikke i Irland.

Føde 
Snogen lever næsten udelukkende af padder, særlig skrubtudser og brune frøer, selvom de lejlighedsvist kan spise mindre pattedyr og fisk. Snoge i fangenskab kan spise regnorme, men snogen spiser dog i fangenskab ådsler Snogen jager aktivt efter byttedyr, ofte nær vand, ved brug af synet og lugtesansen (gennem Jacobsons organ). I modsætning til kvælerslangerne konsumerer snogen byttet, mens det er i live.

se også 
 Snogens bevægelser - En film af Claus Bering fra 1972

Noter

Eksterne henvsininger 

 Naturstyrelsen 

 
Krybdyr fra Europa
Danmarks padder og krybdyr
Social

Social har flere betydninger:

 Social (adjektiv):
 Et samfund, dets organisation og forholdet mellem grupperne i det, fx social arv og sociale klasser.
 En person, der søger kontakt og samværd med andre mennesker, dvs. omgængelig eller udadvendt.
 Dyr som lever i relation med artsfæller, fx insektkolonier og flokdyr.
 Velfærd, trivsel og tryghed for borgerne i et samfund, fx socialt sikkerhedsnet og social dumping.
 Social (præfiks) - vedrørende samfundet eller det sociale liv, fx sociale medier, socialantropologi og socialisme.

Etymologi 
Ordet "social" stammer fra det latinske ord socius ("forbundsfæller"). Det benyttes især om de italiske byer, der var i forbund med den romerske republik, men som i århundredet før vor tidsregning brød alliancen og startede forbundsfællekrigen.

Referencer

Se også 
 Sociologi
 Zoologi
 Fællesskab
Socialrealisme

Socialrealisme er en kunstnerisk stilperiode i Europa fra 1930 og frem. I Danmark kendes den fra samme tid.

Socialrealismen var især fremtrædende i litteraturen fra 1930'erne til ca. 1950'erne. Den var en af to retninger fra hverdagsrealismen, hvor den anden retning kaldes borgerlig realisme. Begge disse retninger benyttede let tilgængeligt sprog til at beskrive hverdagen for mange mennesker. Socialrealismen tog de socialt og psykisk svage individers problemer til behandling på en ofte varm og loyal måde. De blev kærligt omtalt og man tillagde de socialt udsatte en vis form for medlidenhed. Til gengæld havde forfatterne, især Pontoppidan, en meget resignerende holdning overfor de fattiges muligheder for avancement i samfundet. Den sociale mobilitet var nærmest ikke-eksisterende og samtidig fortsatte de rige med at ekspandere og udvide sine ejendomme. Den kritiske realisme udviser et pessimistisk syn på situationen for de socialt udsatte.
I det moderne gennembrud beskrev forfatterne hvorledes den biologiske arv og det sociale miljø determinerede menneskets liv. På den måde var der lagt faste rammer for individets plads i samfundet.

En genre, man tit finder i socialrealismen er kollektivromanen, der skildrer hvordan en gruppe samfundsborgere udvikler sig i forhold til deres placering i samfundet.

Blandt fremtrædende forfattere indenfor denne genre kan bl.a. Martha Christensen, Henrik Pontoppidan og John Nehm nævnes.

Realisme
Sociale opdelinger

mk:Социјалистички реализам
Sociolekt

Sociolekt er inden for lingvistik variationen af sproget karakteriseret på baggrund af sociale grupper og status. Det er et portmanteau, der kombinerer orddelene "socio-", der betyder social og "-lekt", der betyder variation i sprog.

En dialekt som kommer på baggrund af regionale forskelle kan også have sociolektisk indflydelse. For eksempel er standardtysk (også kaldet højtysk) en dialekt, idet det (i hvert fald oprindeligt) tilhører den sydligere del af Tyskland. Dog er det i kraft af at være det nationale sprog forbundet med prestige og derfor også en sociolekt.

Se også 
 Rotvælsk

Sprogforskning
Sociolingvistik
Sociolingvistik

Sociolingvistik er den gren af lingvistikken, der undersøger sociale faktorers indflydelse på sproget, herunder hvordan forskellige sociale kontekster påvirker sprogbrug.  Sociolingvistikken analyserer typisk hvordan sproglig variation kan afspejle sociale forhold. For eksempel hvordan sprogbrug varierer i forskellige sociale situationer, talesprog versus skriftsprog, sprog i relation til geografisk område (dialekt) eller social gruppe (sociolekt), sprog i forhold til køn, alder eller generation.

Sociolingvistikken kan opdeles i mikrosociolingvistikken, der "giver sig af med at studere sprogbrug i den lille overskuelige gruppe (som regel med ansigt-til-ansigt-kontakt...)"  og makrosociolingvistiken med fx studiet af dialekter, sociolekter og sproghistorie.

Sociolingvistikken er nært beslægtet med disciplinen sprogsociologi som beskæftiger sig med sprogets rolle i samfundet, herunder sprogpolitik, sprog og uddannelse, og etnicitet, kultur og flersprogethed. Nogle sociolingvister, såsom Frans Gregersen definerer endda makrosociolingvistik og sprogsociologi som forskellige betegnelser for samme forskningsfelt.

Sproglig variation og sociale grupper 
Hvor en del af lingvistikken beskæftiger sig med at beskrive og analysere sprogets grammatiske og syntaktiske strukturer som abstrakt fænomen, er sociolingvistikkens data altid sprogbrug i konkrete sociale kontekster. Derfor kan sociolingvister studere hvordan forskellige sociale grupper bruger sproget forskelligt ved at studere hvordan sproglige variabler og sociale variabler korrelerer. Dialektologi og folkemålsstudier var forløbere for sociolingvistikken fordi de netop søgte at dokumentere hvordan bestemte lokale sprogsamfund brugte sproget, men sociolingvistikken begyndte først reelt da William Labov begyndte at studere hvordan udtale varianter i New York korrelerede med sociale variabler såsom klassetilhørsforhold. Labov viste for eksempel eksperimentelt at engelsktalende i New York havde tendens til at udtale stavelsesfinalt r tydeligt, når de indgik i en social kontekst hvor de interagerede med folk fra overklassen, hvorimod stavelsfinalt r typisk blev udeladt i kontekster hvor de interagerede med folk fra arbejderklassen. Han viste også at beboerne på øen Martha's Vineyard aktivt brugte udtaleforskelle til at udtrykke deres identitet som indfødte "vineyarders" overfor tilflyttere fra fastlandet. I England undersøgte Peter Trudgill hvordan udtale varianter der var typiske for arbejderklassens måde at tale på blev brugt som social markør af sprogbrugere i Norwich, for eksempel ved at udelade -g lyden i participiumsformer som "walking".

Kønsforskelle i sprogbrug 
Sociolingvistikken kan undersøge, om der er forskel på mænds og kvinders sprog.

En undersøgelse fra New Zealand bad mænd og kvinder om at skrive en email. Statistisk analyse af mailene kunne med ganske stor sandsynlighed påvise forfatterenes køn.
Det kunne de medvirkende i forsøget også 14 af 16 gange.

En anden undersøgelse har også overbevisende kunnet gætte kønnet på email-forfatteren udelukkende ved brug af computer-baseret klassifikation

Se også 
 samfund

Kilder 

Lingvistik
Sociologiske fagområder
Socionom

En socionom betegner en person, der har gennemført socionom-uddannelsen på RUC.

Uddannelsen, der nu er nedlagt, kunne gennemføres som mellemlang uddannelse (det, der i dag betegnes som en bacheloruddannelse) eller sammen med et fag mere – en af RUCs forvaltningsuddannelser – hvorved socionomuddannelsen blev en del af en kandidatuddannelse.

En socionom er uddannelsesmæssigt og jobmæssigt ligestillet med en socialrådgiver og arbejder med mennesker i en samfundsmæssig sammenhæng, hvor de medvirker til at løse og forebygge sociale problemer.

Stillingsbetegnelser