alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Ambra

Ambra er et sekret, der udskilles i kaskelothvalens tarm. Det blev tidligere anvendt til parfume. Sekretet fremstilles nu kunstigt.
Ambra er en uigennemsigtig substans, som dannes i tarmen hos kaskelothvaler. Disse "tarmsten" dannes i klumper på op til 400 kg og ofte omkring rester af blæksprutter. Ambra har en sødlig lugt og har været brugt bl.a. som afrodisiakum, i madlavningen og til parfumer.

Hvaler
Dyreprodukter
Bagdad

Bagdad () er Iraks hovedstad. Byen har  indbyggere.

Etymologi 
Navnet Bagdad betyder dommerens have, dvs. stedet retssager afgjordes (bagh=have og dad=dommer på oldpersisk). Andre udlægninger af navnets oprindelse er Guds gave (også persisk) og fåreindhegning fra aramæisk.

Byens historie 
Gennem højmiddelalderen blev Bagdad antaget for at være den største by i verden med en anslået befolkning på mellem 1.2 millioner og 2 millioner.. Ifølge nogle arkæologer var det den første by til at nå en befolkning på over en million indbyggere. Byen lå på den vestlige bred af floden Tigris, men har bredt sig milevidt. Bagdad var et mindre betydningsfuldt sted indtil araberne omkring 762 gjorde den til abbasiderne hovedstad i stedet for Ctesiphon og det muslimske riges hovedstad i stedet for Damaskus, så det samlede muslimske rige nu rakte fra Nordafrika til Persien.

Mongolerne angreb og erobrede byen i 1258 og lovede at der ikke skulle ske nogen noget, hvis de overgav byen. Men mongolerne dræbte alle – også kvinder og børn. Det var enden på abbasidernes imperium, som kontrollerede det meste af Mellemøsten og Nordafrika. Samtidig var det også enden på den islamiske guldalder.

Bagdad under Irakkrigen 
Bagdad blev bombet kraftigt i marts og april 2003, da invasionen af irak startede. Den 7.-9. april blev byen erobret af de amerikanske tropper, og kraftige plyndringer hærgede byen.

Overgangsregeringen etablerede en Green-zone eller grøn zone, et 10 km² område i det centrale Bagdad med det gamle regeringskvarter, flere af Saddam Husseins paladser som det Republikanske Palads og mange af de større hoteller. Zonen er indhegnet og kraftigt bevogtet og huser Iraks regering og stort set alle vestlige udsendinge.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Kort over Bagdad
Kentaur

Kentauren er et fabeldyr fra den græske mytologi. Det har et menneskes overkrop og hoved og en hests krop. Ofte har den hesteører. De mest kendte kentaurer er Chiron og Nessos.

Kentauren har lagt navn til f.x. en asteroide og et stjernebillede (se Kentauren).

Varianter af kentaurer:

 Den klassiske græske kentaur.
 Hun-kentauren findes, men ses sjældent er afbildet.
 Mennesker med en hestebagkrop fra hofterne. Kendes kun fra nogen få gamle græske vaser og figurer.
 Mennesker med en hestebagkrop i stedet for ben og underkrop. Kendes fra middelalderen. Ikke rigtige kentaurer. Måske misforstået en Onocentaur.
 Onocentaur er en slags æsel-kentaur, med menneske overkrop i stedet for hals og med æselhoved. Kendes fra middelalderen.
 Horsies er næsten som en Onocentaur bare med hestehoved og hale.
 Løve-kentaur fra middelalderen.
 Chakat er et gensplejset fremtidsvæsen, som er opfundet af Bernard Doove i 1995.En Chakat er en stærk, klog og tvekønnet tiger-kentaur, (eller en anden form for stor katte-kentaur) med et katte lignende hoved.
 Kentaur-former er en stor gruppe fantasivæsner eller uhyrer, som minder lidt om kentaurer. Typisk med fire ben plus to arme. Tilsyneladende er de kun begrænset i udformingen af mangler i den menneskelige fantasi.

Kentaurer i populærkulturen 

 Herkules (film, spil)
 Percy Jackson & lyntyven (film)
 Harry Potter og De Vises Sten (film)
 Harry Potter og De Vises Sten (bog)
 Harry Potter og Fønixordenen (bog)
 Narnia-fortællingerne (bog, film)
 Narnia: Prins Caspian (film)

Eksterne henvisninger 

 

Væsener i græsk mytologi
Jordens dag

Jordens dag er en tradition der startede den 22. april 1970 i USA, for at gøre opmærksom på verdens miljøproblemer. Jordens dag er blevet fejret samme dag hvert år siden dengang.

I Danmark var der forskellige initiativer i 1980'erne og en del initiativer blev genoptaget sidst i 1990'erne.

FN's generalforsamling vedtog i 2009 Resolution A/RES/63/278, der etablerede den 22. april som Den Internationale Moder Jord Dag.

Eksterne henvisninger 

 International jordens dag side

Se også 
 Verdens miljødag
 Earth Hour

Verdensdage
Etableret i 1970
(50000) Quaoar

Quaoar (symbol: ) er en dværgplanet, der blev opdaget den 4. juni 2002. Den var på det tidspunkt det største nye objekt i Solsystemet, siden Pluto blev opdaget i 1930.

Quaoar har en diameter på ca. 1.121 km, omtrent den halve diameter af Plutos, og kredser mere end 8 milliarder km fra Solen i Kuiper-bæltet. Opdagerne Brown og Truillo valgte navnet "Quaoar" fra skabelsesmyten hos Tongva-stammen (oprindelige indbyggere i Los Angeles-området). Objektet er nu officielt døbt Quaoar (2002 LM60) og er småplanet nummer 50000.

Quaoar har en måne, Weywot, ligesom der om Quanor er en ring af materiale, der er i omløb om planeten. Ringen om Quaoar har givet anledning til videnskabelig undren, da ringen befinder sig i en afstand på ca. 3.885 km fra Quaoars centrum og derved tilsyneladende udenfor rochegrænsen, hvorfor ringen ikke burde kunne eksistere. 

Officielt navn: Quaoar (udtales "kwah-o-whar").
Systematisk navn: 2002 LM60.
Afstand: 8,3 mia. km fra Solen.(ca 5 lystimer). 8,13 × 109 km.
Diameter: 1.250 kilometer.
Omløbstid om Solen: 285 år.
Overfladen reflekterer 10% lys.
Indhold: Formodentlig lige dele is og klipper.

Referencer 

Quaoar, (50000)
Kuiperbæltet
Felice Bryant

Felice Bryant (7. august 1925 – 22. april 2003) var sammen med sin mand Boudleaux Bryant en af de sangskrivere som producerede nogle af de mest populære pop- og countrysange nogensinde.

De skrev sammen tekster til omkring 3.000 sange, som blev solgt igennem mere end 300 millioner plader over hele verden. De blev i 1991 optaget i Country Music Hall of Fame, hvilket alene skete for meget få rene sangskrivere. Deres æresplads i Nashville Songwriters Hall of Fame kom næsten som en selvfølge oven på deres store succes.

Blandt de kunstnere, som har fortolket parrets sange, kan nævnes:
 Little Jimmy Dickens
 "Country Boy"
 Carl Smith
 "Hey Joe"
 Buddy Holly
 The Everly Brothers
 "Bye Bye Love"
 "Problems"
 "All I Have to Do Is Dream"
 "Wake Up Little Susie"
 "Bird Dog"
 Elvis Presley
 "She Wears My Ring"
 Jim Reeves
 Sonny James

Komponister fra USA
Countrysangskrivere
Østfold

Østfold er er et tidligere fylke i Norge, der ved Regionsreformen i Norge, sammen med  Akershus og Buskerud fylker, blev sammenlagt til det nye fylke, Viken.. Befolkningstallet er på 296.575 (1. juli 2018) indbyggere. Arealet er på 4.183 kvadratkilometer. Administrationen er placeret i Sarpsborg.

Østfold fylke hed Smaalenenes amt indtil 1919.

Kommuner 

 Aremark
 Askim
 Eidsberg
 Fredrikstad
 Halden
 Hobøl
 Hvaler
 Marker
 Moss
 Rakkestad
 Rygge
 Rømskog
 Råde
 Sarpsborg
 Skiptvet
 Spydeberg
 Trøgstad
 Våler

Kilder og henvisninger

 
Vikens historie
Du gamla, Du fria

Du gamla, Du fria er fra 1866 og er Sveriges nationalsang. Teksten er skrevet af Richard Dybeck i 1844.

Eksterne henvisninger 

 

Sange fra Sverige
Nationalsange
Thomas Bartholin den ældre

Thomas Bartholin (født 20. oktober 1616, død 4. december 1680) var en dansk læge og anatom. Thomas Bartholin er mest kendt for sin opdagelse af lymfekarsystemet hos mennesker. Denne opdagelse blev gjort omtrent samtidig med Olof Rudbeck den ældre, men Thomas Bartholin offentliggjorde opdagelsen først. Opdagelsen fulgte efter Jean Pecquets opdagelse af lymfekarsystemet hos dyr.

Thomas Bartholin var den anden af Caspar Bartholin (den Ældre) og Anna Bartholins seks sønner. Bartholinslægten blev berømt som en slægt af videnskabsmænd, da den fostrede 12 professorer ved Københavns Universitet. Thomas Bartholin selv blev far til Caspar Bartholin (den Yngre).

Caspar Bartholin udgav i 1611 det første samlede anatomiske værk som Thomas senere udgav illustreret og ajourført.
Bogen blev renæssancens mest læste bog om anatomi.

I 1663 købte Thomas Bartholin Hagestedgaard, som brændte i 1670 med hans store bibliotek og mange manuskripter. Christian 5. udnævnte ham til sin livlæge med en klækkelig løn og gav gården skattefrihed som et plaster på såret. I 1680 skrantede Bartholins helbred, og gården blev solgt og han flyttede tilbage til København, hvor han døde samme år. Han blev begravet i Vor Frue Kirke.

Bartholinslægten har fået opkaldt en gade i København efter sig – Bartholinsgade, 1356 København K. I umiddelbart forbindelse hermed lå Bartholin Instituttet på Kommunehospitalet, inden det flyttede til Rigshospitalet.

Aarhus Universitet har både "Bartholinbygningen", som lægger hus til dele af det sundhedsvidenskablige fakultets grundforskning, og Bartholins Allé i Universitetsparken.

Litteratur 

 Thomas Bartholin, Niels W. Bruun (red.). Anatomihuset i København. København: Loldrups forlag, 2007 (1662). .

Henvisninger

Eksterne henvisninger 
 

Læger fra Danmark
Personer fra renæssancen
Danskere i 1600-tallet
Matematikere fra Danmark
Rektorer ved Københavns Universitet
Godsejere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Bogsamlere fra Danmark
Thomas 1
Alumni fra Københavns Universitet
Busk

En busk er – pr. definition – en vedplante, som har flere, lige kraftige grene fra jorden. Dette står i modsætning til et træ, der – ligeledes pr. definition – er en vedplante med kun én stamme fra jorden. I virkelighedens verden er overgangen mellem de to slags forveddede planter dog helt glidende: store buske (f.eks. Almindelig Syren, Almindelig Hyld og Almindelig Hassel) kaldes "træer" også selv om de stadig har flere jævnbyrdige grene fra jorden. Tilsvarende kaldes små træer (f.eks. Japansk Løn, Almindelig Benved og Almindelig Hæg) "buske", selv om de kun har én stamme.

I plantefysiologien er det springende punkt, om arten har apikal dominans, sådan at topskuddet får forrang for alle andre skud. Dermed udvikles planten til et énstammet træ, men uden den bliver den til en flergrenet busk.

Se også 

 Buske i Danmark
 Buskslægter
 Livsformer
Tariq Aziz

Tariq Aziz (født 28. april 1936 i Tel Keppe, Irak, død 5. juni 2015) var tidligere Iraks udenrigsminister og viceministerpræsident. Han var dermed det mest indflydelsesrige kristne medlem af Saddam Husseins styre i Irak.

Han blev informationsminister i 1974, og i 1977 blev han medlem af det revolutionære kommandoråd.

Saddam Hussein udnævnte i 1979 Aziz til en af de tre viceministerpræsidenter. I 1980 blev han udsat for håndgranatattentat fra en iraner, som Aziz overlevede. I 1983 under Iran-Irak-krigen blev han udnævnt til udenrigsminister.

Denne post forlod han i 1991, men fortsatte som viceministerpræsident. Efter denne periode blev han mest kendt som Iraks ansigt udadtil.

Efter invasionen af Irak 2003 blev Tariq Aziz tiltalt for en række forbrydelser, og blev i marts 2009 idømt en fængselsstraf på 15 år for forbrydelser mod menneskeheden som følge af sin involvering i henrettelsen af 15 irakiske handelsfolk i 1992. Senere i 2009 blev Aziz af den Irakiske højesteret idømt en fængselsstraf på yderligere syv år for forfølgelse og tvangsforflytning af kurdere i den nordlige del af Irak. Aziz afsonede fængselsdommene i Camp Cropper i det vestlige Bagdad. Han blev i 2010 overført til hospitalet grundet et slagtilfælde.
26. oktober 2010 blev han dømt til døden.. Dommen blev dog aldrig eksekveret, og 5. juni 2015 døde han efter et hjerteanfald.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Politikere fra Irak
Pentagon-bygningen

Pentagon-bygningen er USA's forsvarsministeriums administrationsbygning i Arlington i staten Virginia ved forbundshovedstaden Washington D.C..
 
Bygningen er navngivet efter betegnelsen for dens femkantede form, pentagon. Grundstenen blev nedlagt den 11. september 1941. Den blev indviet 15. januar 1943 og er verdens største kontorbygning med omkring 26.000 ansatte.

Som led i angrebene den 11. september 2001 ramte et passagerfly, American Airlines Flight 77, vestfløjen i bygningen, som på daværende tidspunkt var under renovering, hvorved dele af den styrtede sammen og dræbte 125 mennesker ud over de 64 ombordværende i flyvemaskinen. I alt døde der 189.

Eksterne henvisninger 

 Pentagons hjemmeside 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Virginia
Forsvarsministerier
Terrorangrebet 11. september 2001
Trigon

Trigon betyder trekant.

Ordet har blandt andet lagt navn til:
 Astrologisk betegnelse for et aspekt på 120°
 Navn på en dansk entreprenørvirksomhed A/S Trigon
 Trigonometri

Geometri
Dafo

Dafo er et registreret varemærke som ejes af Danmarks JordbrugsForskning.

Ordet er dannet som en forkortelse for DAnsk FOrskning.

Varemærker
Sør-Trøndelag

Sør-Trøndelag (eller Sydtrøndelag) var et tidligere fylke i Norge, men blev  1. januar 2018 sammenlagt med  Nord-Trøndelag  til fylket  Trøndelag. 

I 2002 var der 266.323 indbyggere, svarende til 5,8 % af den totale befolkning. Arealet er på 18.832 kvadratkilometer. Administrationen var placeret i Trondheim.

Kommuner 

Sor-Trøndelag har 25 kommuner:

 
Trøndelags historie
Telemark

Telemark  eller Telemarken er et tidligere fylke i Norge, der med Regionsreformen i Norge,  1. januar 2020 blev lagt sammen med Vestfold fylke til Vestfold og Telemark fylke. 

Befolkningstallet i 2012 var 194.100 indbyggere. Arealet er på 15.313 km². Administrationen var placeret i Skien.
Halvdelen af provinsen er dækket af bjerge og søer. Befolkningstallet er lavest i den nordlige del, mens der i syd findes flere større byer som Skien og Porsgrunn.

Historie
Telemark fylke blev etableret i 1919 som en videreføring af det tidligere Bratsberg amt, som havde været et len og amt siden unionen med Danmark. Bratsberg amt og det senere Telemark fylke består af flere tildels overlappende historiske distrikter. Selve navnet Telemark omfattede oprindelig ikke  områderne ved kysten, og mindretallet på Stortinget gik derfor ind for navnet Grenland-Telemark, da det moderne fylke blev etablert.

Kommuner 
Telemark er inddelt i 18 kommuner:

Kilder og henvisninger

 
Vestfold og Telemarks historie
Troms

Troms er et tidligere fylke i Norge, der ved Regionsreformen i Norge, 1. januar 2020, blev lagt sammen med  Finnmark til det nye fylke Troms og Finnmark. Befolkningstallet i 2019 var 167.202 indbyggere, og arealet  var 24.869 km². Administrationen var placeret i Tromsø.

Kommuner 

Det tidligere Troms fylke havde 25 kommuner:

Forvaltningsområdet for samisk sprog omfatter fem kommuner i Finnmark og én (Kåfjord) i Troms.

Kilder og henvisninger

Troms og Finnmarks historie
Skien

Skien er en by og kommune i Vestfold og Telemark fylke i Norge. Også kaldet Dramatikernes by. Den er også fylkets administrationscenter og største by. Skien grænser i nord til Sauherad og Kongsberg, i øst til Siljan, i syd til Porsgrunn og Bamble, og i vest til Drangedal og Nome, og er en del af det område som hedder Grenland.

Skien er Norges 6. største by. Skien kommune omfatter 779 km², hvoraf ca. 479 km² er skovareal, 46 km² jordbrugsareal og 57 km² ferskvand. Resterende 197 km² er byområder, boligområder og industriområder. Byen er en af Norges ældste og har rødder tilbage til år 900. Byen har kortbaneflyplads, Skien Lufthavn, Geiteryggen, få kilometer udenfor bykernen, som har forbindelse til Bergen, Stavanger, Molde og Stockholm. Togforbindelse til Oslo Centralstation.

Den kendte forfatter Henrik Ibsen var født i Skien. 

Skien er en af de byer i Norge, der har været ramt af flest brande, næsten alle i 1800-tallet.

Statistisk sentralbyrå (SSB) definerer kommunerne Porsgrunn og Skien som et sammenhængende byområde, og dette har tilsammen 85.408 indbyggere per 1. januar 2006. SSB regner Skien/Porsgrunn som landets 7. største byområde.

Byer i Skien Kommune 
 Skien by: 45,790
 Gulset: 13.000
 Klyve og Solum: 10.540.
 Gjerpen: 6.549

Geografi 
Højeste bjerg: Skårråfjellet 814 moh
  
Største sø: Norsjø

Personer fra Skien 

 Gregorius Dagsson († 1161), lendmann
 Severin Løvenskiold († 1856), politiker, eidsvollsmand, norsk statsminister i Stockholm
 Henrik Ibsen († 1906)
 Gunnar Knudsen, († 1928), politiker, statsminister
 Hjalmar Johansen	(† 1863), polarudforsker
 Peter Andreas Munch († 1863), historiker, voksede op i Gjerpen (i Skien) 
 Sverre Løberg, politiker, modstandsmand, stortingsmand († 1976)
 Tor Åge Bringsværd (1939–), forfatter
 Bjørn Tore Godal	(1945–), politiker, regeringsmedlem
 Karin Moe  (1945-), forfatter
 Jon Fredrik Baksaas (1954–), forretningsmand

Venskabsby i Danmark 
Thisted i Danmark er Skiens venskabsby

Galleri

Se også 
 Skien Lufthavn, Geiteryggen

Kilder og henvisninger

Kommuner i Vestfold og Telemark
 
Kommuner i Telemark
Vest-Agder

Vest-Agder  er et tidligere fylke i Norge, der ved Regionsreformen i Norge, blev lagt sammen med  Aust-Agder til det nye fylke, Agder. Befolkningstallet i 2019 er på 187 589 indbyggere.  Arealet var på 6.677 kvadratkilometer. Administrationen var placeret i Kristiansand.

Historie før 1919 

Fylket blev oprettet som Lister og Mandals amt den 7. februar 1685, da Christianssands stiftamt blev delt i Nedenes Amt (med Bamble fogderi) og Lister og Mandals amt. Indtil 1600-tallet lå Lister len under Bergenhus hovedlen, mens Mandals len lå under Akershus hovedlen. Ved forordning af 1. februar 1662 blev begrebet len erstattet med amt.

Sammen med Nedenes Amt, Stavanger Amt og Øvre Tellemarkens fogderi udgjorde amtet Christianssand stift.

Fra 1. januar 1919 blev begrebet amt erstattet af fylke. Lister og Mandals amt fik da navnet Vest-Agder.

Kommuner 
Vest-Agder fylke havde 15 kommuner :

 Åseral
 Audnedal
 Farsund
 Flekkefjord
 Hægebostad
 Kristiansand
 Kvinesdal
 Lindesnes
 Lyngdal
 Mandal
 Marnardal
 Sirdal
 Søgne
 Songdalen
 Vennesla

Kilder og henvisninger

Agders historie
Seksualoplysning

Seksualoplysning er oplysning om seksualitet og prævention. I dag først og fremmest undervisning i skolen om seksuallivet.

I de senere år er seksualoplysningen ofte blevet suppleret af andre tilbud i og udenfor skoletiden. Der kan arrangeres forskellig ung-til-ung-rådgivning, for eksempel det amtsstøttede projekt seksualisterne, ungdomsringens projekt om sex, vold og stoffer, eller de medicinstuderendes sexexpressen, der alle går ud på at give seksualundervisningen et ungt præg, og vigtigst: At det foregår i andet regi end en time med klasselæreren.

Lysthuset i Århus og foreningen Sex og Samfund i København giver også seksualundervisning til skoleklasser. Sidstnævnte har også andre målgrupper end folkeskolen, bl.a. indvandrerkvinder.

Eksterne henvisninger 
 Fagenes Infoguide: Seksualoplysning 
 Netdoktors.dk Debat 

Pædagogik
Sexologi
Vestfold

Vestfold er et tidligere norsk fylke som grænser til Buskerud, Telemark og Østfold. Det blev med Regionsreformen i Norge,  1. januar 2020  lagt sammen med Telemark fylke til Vestfold og Telemark fylke.

Det var Norges næstmindste fylke, beliggende ved Oslofjordens vestside. Befolkningen udgør 4,7 % af landets samlede indbyggertal. Fylkesadministrationen lå  i Tønsberg som også er største handelsby i fylket.

Historie 
Historisk er Vestfold særlig kendt for en stor mængde gravhøje fra bronzealderen, betydningsfulde vikingskibsfund og for Norges første bysamfund, Kaupang, i Tjølling øst for Larvik, og for landets ældste nuværende by, Tønsberg. I nyere historie har særlig hvalfangsten i Sydhavet været vigtig.

Vikingetiden 
I 800-tallet bestod det senere norske rigsområde af ca. 30 småriger. Vestfold udgjorde da, sammen med Lier og Eiker i Buskerud, et selvstændigt kongedømme og lokale høvdinge havde etableret et dynasti som senere kunne samle Norge til et rige. Familien til Harald Hårfagre, Norges første konge, kom således fra Vestfold.

Vestfold fylke blev etablert i 1919 som en videreføring af det tidligere Jarlsberg og Larviks Amt. Sidstnævnte blev selv etableret i 1821 da grevskabene Laurvig og Jarlsberg blev afviklet og slået sammen til et fælles amt.

Kommuner 

Vestfold fylke har 14 kommuner:
 Andebu
 Hof
 Holmestrand
 Horten
 Lardal
 Larvik
 Nøtterøy
 Re
 Sande
 Sandefjord
 Stokke
 Svelvik
 Tjøme
 Tønsberg

Eksterne henvisninger 

 
Vestfold og Telemarks historie
Tønsberg

Tønsberg er en by i  Vestfold og Telemark fylke i Norge. Kommunen grænser i vest mod Sandefjord, i nordvest mod Re, i nord mod Horten, i øst mod Oslofjorden, og i syd mod Færder. Mange arbejdstagere pendler fra Tønsberg til Oslo. Tønsberg er Norges ældste by, grundlagt i 871. Tønsberg kommune har 	42.276  indbyggere (pr. 2016). Tønsberg by omfatter også nordre del af nabokommunen Nøtterøy og har 47.465 (2010) indbyggere. Det gør den til Norges tiendestørste by. Petter Berg fra Høyre har været byens borgmester siden 2009. 

I forbindelse med regeringen Solbergs kommunereform vedtog Stortinget 8. juni 2017 at Tønsberg og Re kommuner slås sammen fra 1. januar 2020.

Historie 
Tønsberg er en middelalderby og er regnet som Norges ældste by; ifølge Snorre var byen grundlagt før år 871. 

Osebergskibet, Norges mest spektakulære arkæologiske fund, er gravet frem i Slagendalen, og fundstedet, Oseberghaugen, er tilrettelagt for besøgende. Skibet er nu udstillet i Bygdø i Oslo.

Godset Jarlsbergs hovedgård ligger 3 km nordvest for byen.

På slotsfjeldet ved Tønsberg ligger ruinerne af det tidligere kongeslot Tunsberghus.

Siden 1988 har man med ujævne mellemrum afholdt Tønsberg Middelalderfestival i maj eller juni måned, som er et middelaldermarked, der især er henvendt til skoler, børn og unge. I byen ligger også ruinerne af Olavsklostret, som stammer fra 1100-tallet.

Galleri

Eksterne henvisninger 

Kommuner i Vestfold og Telemark
 
Kommuner i Vestfold
Slagfalk

Slagfalken (Falco cherrug) er en rovfugl, der næst efter jagtfalken (fra de arktiske områder) er den største af falkearterne. Den yngler i det sydøstlige Europa og videre østover helt til Kina. På svensk kaldes arten for tatarfalk efter sin udbredelse i det samme område som tatarfolket. På dansk kaldes den også sakerfalk efter dens arabiske navn Saqar.

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Global Raptor Information Network. 2013. Falco cherrug 
 European raptors - Biology and Conservation 
 Hekman, V. 2005. "Falco cherrug" (On-line), Animal Diversity Web
 www.iucnredlist.org: Falco cherrug Internationale rødliste over truede dyrearter. Version 2012.2

Falke
Fugle fra Centralasien
Onani

Onani (også kaldet masturbation) er seksuel selvtilfredsstillelse. Typisk udføres onani med hånden og/eller fingre.

Ordet "onani" stammer fra Bibelen, hvor Onan ikke ville gøre sin afdøde brors kone gravid og i stedet spildte sin sæd på jorden ().

Begrebet blev derfor først brugt om en seksuel akt inkluderende mindst én mand, hvor dennes sæd spildtes i forhold til formålet at kunne gøre en kvinde gravid. Den historiske brug dækker derfor f.eks. afbrudt samleje, hvor manden udtømmer sin sæd uden for kvindens skede, og mandlig (men ikke kvindelig) masturbation.

I en mere nutidig og fysiologisk forstand er der dog fortsat tale om et spild af kropsvæsker. Dog er der tale om, at dette sker som et resultat af berøring af sig selv, i håb om at opnå tilfredsstillelse (dvs. selvtilfredsstillelse). Dette kan så foregå med eller uden en række forskellige hjælpemidler (eks. dildo) eller ophidsende genstande (fetichisme). Der kan endda være tale om gensidig onani uden decideret samleje.

Siden 1998 har man i forskellige lande afholdt konkurrencer i onani kaldet Masturbate-a-thons.

Mandlig onani, foregår ved stimulans af mandens penis, prostata eller anus (evt. ved indførelse af en lubrikeret finger, dildo e.l.), mens kvindelig onani foregår ved stimulation af enten klitoris, skeden eller begge.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Første Mosebog kap. 38

Sexologi
UTC

Koordineret universaltid (, UTC) er Verdens primære internationale tidsstandard til brug for regulering af ure og klokkeslæt. Koordineret universaltid kaldes på dansk også universel tid eller undertiden verdenstid. Tidsstandarden er for de fleste anvendelser det samme som Greenwich Mean Time (GMT), men GMT er ikke længere præcist defineret af videnskaben.

De forskellige tidszoners afvigelse fra UTC angives som UTC efterfulgt af et plustegn eller minustegn og et tal (UTC−12 til UTC+14). Standardtiden UTC angives typisk som UTC+0. I Danmark er der indført centraleuropæisk tid, og tiden angives som UTC+1 ved normaltid og som UTC+2 ved sommertid.

Fastlæggelse 
UTC-tid er fastlagt ud fra et antal atomure. Indimellem justeres UTC med et skudsekund for at sikre, at UTC passer med Jordens rotation. Alle andre tidszoner fastlægges ud fra UTC. I praksis koordineres tiden via internetservere, der bruger protokollen NTP til udveksling af tidsinformation. Selv atomure går ikke helt ens.

Forkortelsen 
UTC er et kompromis mellem de mere direkte forkortelser for den engelske betegnelse Coordinated Universal Time ("CUT") og den franske betegnelse Temps Universel Coordonné ("TUC"). Desuden lægger forkortelsen UTC sig op ad de astronomiske tidsskalaer UT0, UT1, UT2 og tilsvarende.

TAI 
I en del videnskabelige sammenhænge bruges TAI, Temps Atomique International, international atomtid. Denne tidsskala er udelukkende baseret på atomure og bruger ikke skudsekunder. Forskellen mellem TAI og UTC ændres derfor, hver gang der tilføjes (eller fjernes) skudsekunder. Den store fordel ved TAI er, at tidspunkter altid kan sammenlignes direkte uden en tabel over tilføjede skudsekunder.

Zulutid 
UTC benævnes til tider også som zulutid efter det fonetiske Z og anvendes i dag specielt inden for civil flyvning og af militæret for at sikre ens tid ved operationer, der f.eks. strækker sig over flere tidszoner samt i tilfælde af et angreb med kernevåben.

Betegnelsen zulu stammer fra GMT, der ca. siden 1950 er blevet benævnt ved et Z for zero-time (nul-tid) ligesom Greenwich-meridianen. I forbindelse med radiokommunikation er bogstavet så blevet til "zulu".

Se også 
 CET
 EET

Referencer 

Date and Time Formats 

Tidsskalaer
Vesteuropa
Tidszoner
Rød hestehov

Rød hestehov (Petasites hybridus) kaldes også for pestilensurt eller tordenskræppe. Planten kom oprindelig til Danmark som lægeplante i middelalderen. Den kendes fra vikingetiden på Aarhusegnen. De knuste blade blev brugt mod pestbylder og sår i Middelalderen, nu bliver planten anvendt mod hoste, kramper og smerter i mave og underliv. 

Rød hestehov har 15-40 centimeter høje skafter, der bærer røde skælblade. Øverst har den en klase af rødblomstrede kurve. Blomsterne udvikles før de langstilkede blade, og planten er en af de først blomstrende blomster i april-maj måned. Senere vokser de grønne blade frem til en anselig størrelse på 50-70 centimeter.

Rød hestehov stammer oprindelig fra Syd- og Mellemeuropa. Planten vokser i Danmark langs åer, grøfter og voldgrave, dog primært på Sjælland, Fyn, Lolland, Falster og Møn. I resten af landet ses den meget sjældent.

Arten er særbo og formerer sig både med rodskud og med frø.
Nogle mener at i Danmark er de fleste planter hankønnede, og at formeringen derfor primært foregår ved rodskud. 
Andre mener at folk bare overser de små gråhvide hunblomster eller tror at de er små ikke-udviklede hanblomster.

Man kan i tvivlstilfælde kende Rød hestehov ved at knække en stængel og lugte til saften. Den er stærkt ildelugtende, og det kræver en god omgang sæbe at få den af igen.

I enkelte områder bliver planten opfattet som landskabsukrudt, da den kan sprede sig kraftigt under optimale forhold.

Hestehov (Petasites)
Invasive arter
Danske buske

Den følgende oversigt rummer slægter, som kan klare sig i Danmark. Det være sig hjemmehørende eller dyrkede planter. Listen er næppe komplet, og de kommende klimaforandringer kan sikkert bringe uorden i den. Dels vil nogle falde fra, og dels vil nye komme til.

Slægter mærket med asterisk (*) kan også udvikle træagtige former eller blive til regulære træer.

Slægter
 Abelia
 Aralie (Aralia)
 Aucuba
 Benved (Euonymus)*
 Berberis
 Bjerglyng (Rhododendron) - tidligere: Menziesia
 Bjergte (Gaultheria)
 Blærebælg (Colutea)
 Blærespiræa (Physocarpus)
 Bregnepors (Comptonia)
 Bukketorn (Lycium)
 Buksbom (Buxus)
 Bærmispel (Amelanchier)
 Bølle (Vaccinium)
 Ceanothus
 Celaster (Celastrus)
 Chimonanthus
 Dafne (Daphne)
 Diervilla
 Dronningebusk (Kolkwitzia)
 Drueved (Itea)
 Dværgmispel (Cotoneaster)*
 Ene (Juniperus)*
 Eskallonia (Escallonia)
 Flaskerenser (Callistemon)
 Fuksia (Fuchsia)
 Gedeblad (Lonicera)
 Glasbær (Callicarpa)
 Gyvel (Cytisus)
 Hassel (Corylus)*
 Hasselbror (Corylopsis)
 Havtorn (Hippophaë)*
 Hebe
 Hedelyng (Calluna)
 Hibiskus (Hibiscus)
 Holodiscus
 Hortensia (Hydrangea)
 Hyld (Sambucus)*
 Ildtorn (Pyracantha)
 Indigo (Indigofera)
 Irsk Lyng (Daboecia)
 Isop (Hyssopus)
 Japankvæde (Chaenomeles)
 Japanmispel (Eriobotrya)*
 Jasmin (Jasminum)
 Kalmia
 Kamelia (Camellia)
 Kanelbusk (Calycanthus)
 Kantlyng (Cassiope)
 Knapbusk (Cephalanthus)
 Konvalbusk (Clethra)
 Kornel (Cornus)*
 Korsved (Rhamnus)*
 Kristtorn (Ilex)*
 Kvalkved (Viburnum)*
 Lavendel (Lavandula)
 Ledris (Ephedra)
 Leucothoë
 Leycesteria
 Liguster (Ligustrum)
 Linnaea
 Lyng (Erica)
 Læderløv (Chamaedaphne)
 Mahonie (Mahonia) – Mahonibusk
 Malurt (Artemisia)
 Melbærris (Arctostaphylos)
 Mispel (Mespilus)*
 Morbær (Morus)*
 Myricaria
 Osmanthus
 Pagodebusk (Enkianthus)
 Parykbusk (Cotinus)*
 Perikon (Hypericum)
 Perlebusk (Exochorda)
 Pibeved (Philadelphus)* – Uægte Jasmin
 Pieris
 Pil (Salix)*
 Poppelrose (Lavatera)
 Pors (Myrica)
 Post (Rhododendron) tidligere: Ledum
 Potentil (Potentilla)
 Pæon (Paeonia)
 Ranunkelbusk (Kerria)
 Revling (Empetrum)
 Ribs (Ribes)
 Rododendron (Rhododendron)*
 Rose (Rosa)
 Rosmarin (Rosmarinus)
 Rypelyng (Dryas)
 Snebær (Symphoricarpos)
 Sneflokketræ (Chionanthus)
 Sneklokketræ (Halesia)*
 Soløje (Helianthemum)
 Soløjetræ (Cistus)
 Sommerfuglebusk (Buddleia)
 Stjernetop (Deutzia)
 Stuearalie (Fatsia)
 Surbær (Aronia)
 Syren (Syringa)*
 Sølvblad (Elaeagnus)*
 Timian (Thymus)
 Tjørn (Crataegus)*
 Tornblad (Ulex)
 Troldel (Fothergilla)
 Troldnød (Hamamelis)
 Vedbend (Hedera)
 Visse (Genista)
 Vårguld (Forsythia)
 Ærtetræ (Caragana)

Arter
 Abild (Malus sylvestris)
 Almindelig figen (Ficus carica) Begrænset hårdførhed.
 Almindelig hæg (Prunus padus)
 Grøn-El (Alnus viridis)
 Kirsebærblomme (Prunus cerasifera) – ”Mirabel”
 Navr (Acer campestre)
 Osagetorn (Maclura pomifera)
 Sargents æble (Malus sargentii)
 Slåen (Prunus spinosa)
 Tørst (Frangula alnus)

Se også 
 Danske skovtræer
 Træer i Danmark
 Rhododendron i Danmark
 Azalea i Danmark

Eksterne henvisninger 
 Den Virtuella Floran På svensk men med danske navne.

Buske
Vedplanter
Havedyrkning
Ganymedes

Ganymedes har flere betydninger:

 Ganymedes (måne) – én af Jupiters måner.
 Ganymedes (mytologi) – én af Zeus' erobringer.
Kul (flertydig)

Kul har flere betydninger:

 Kul – Et produkt der kommer, når man fjerner vand og andre lette stoffer fra dyre- eller planteråstoffer, f.eks ved at sætte ild til det
 Karbon (geologisk periode) – også kendt som kultiden eller bare kul – en geologisk tidsperiode
 Kul (bjergart) – en bjergart
 Tegnekul

Se også 
 Carbon – et grundstof som også kaldes kulstof, forveksles til tider med kul. (Kul er lavet af carbon)
 Carbon (flertydig)
 Kul- og Stålunionen
 Kulmine
 Kulstof 14-datering
Hårdførhedszone

Enhver planteart har en niche, som den er tilpasset at leve i. En væsentlig del af tilpasningen består i at tåle de klimatiske forhold i det naturlige udbredelsesområde, og på det grundlag kan man beskrive større områder, hvor planterne tåler de samme forhold. Disse områder kaldes hårdførhedszoner, og inddelingen betyder, at man kan vælge planter, som passer til den hårdførhedszone, man bor i. Det giver gode muligheder for at dyrke planterne med succes.

Det er dog væsentligt at understrege, at zoneinddelingen er meget overordnet. En række helt lokale forhold kan betyde, at hårdførhedszonen i realiteten skal være en helt anden. Når det lykkes at dyrke planter som f.eks. Ildland-Gunnera (Gunnera magellanica), Sort Morbær (Morus nigra) og Rosmarin (Rosmarinus officinalis), skyldes det netop, at de mikroklimatiske forhold kan være langt mere gunstige, end den generelle zoneinddeling antyder.

Forskellige systemer 
Nordamerika er opdelt i 10 zoner, hvor Zone 1. er tundra og Zone 10. er tropisk.

England har et system med 4 Zoner. Hvor Zone I. svarer omtrent til Nordamerikas Zone 9. og Zone III. omtrent svarer til Zone 8. i Nordamerika.

Sverige har deres eget system med 8-9 zoner, hvor Zone I. er bl.a. dele af Skåne, et system som ikke er særligt brugbart da mange lidt sarte planter vil kunne overleve under den tykke svenske vintersne.

Efter det nordamerikanske system ligger Danmark og store dele af Nordvesteuropa inden for hårdførhedszone "6".

Se også 
 Hårdførhed

Eksterne henvisninger 

Botanik
Isotop

Isotoper er forskellige udgaver af det samme grundstof. Dvs. at de har samme atomnummer, Z, men forskellige atommasser, A, hvilket skyldes, at antallet af protoner i atomkernen er bibeholdt, mens antallet af neutroner varierer afhængig af det enkelte isotop. Ordet isotop betyder nemlig på samme sted (fra græsk: iso-topos) og skyldes det faktum, at et grundstofs isotoper har samme placering i det periodiske system, idet de har samme atomnummer.

Isotoper kan enten være tungere eller lettere end det 'normale' grundstof. Som regel er det den hyppigst forekommende isotop, der definerer, hvad der er det 'normale'.

De fleste fundne isotoper i jordskorpen er stabile isotoper, hvilket betyder at isotoperne i princippet har en levetid på uendelig lang tid. Eksempler på stabile isotoper helium-4, hydrogen-1 og kulstof-12.

Ustabile isotoper eller radioaktive isotoper er isotoper, som henfalder til andre isotoper af samme grundstof eller andre grundstoffer. Eksempler på ustabile isotoper helium-5, hydrogen-3 (tritium) og kulstof-14. Se også radionuklid.

Altså varierer atommassen i et grundstof afhængigt af neutrontallet, og dermed hvilken isotop der er tale om. For at kunne skelne mellem de enkelte grundstoffers isotoper, så skrives de i videnskabelig nomenklatur ved grundstoffets navn, som er efterfulgt af en bindestreg og antallet af nukleoner (protoner og neutroner) i atomkernen (f.eks. Jern-57, Uran-238, Helium-3). I symbolsk form angives antallet af nukleoner ved et hævet præfiks før grundstoffets symbol (f.eks. 57Fe, 238U, 3He).

De forskellige isotoper af et grundstof har de samme kemiske egenskaber, idet de kemiske egenskaber primært afhænger af antallet af elektroner og ikke af atomvægten. Dvs. 79Br og 81Br reagerer på samme måde i en kemisk reaktion, da de har lige mange elektroner (antallet af elektroner afhænger af antallet af protoner, Z, medmindre at en anden ladning er angivet, fx Na2+).

Se også 
 Isotoptabel (komplet)
 Nuklear isomer

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

 Atommasse af alle isotoper

Atomfysik
Brun dværg

En brun dværg er et objekt, der optager masseområdet mellem de tungeste gaskæmpeplaneter og de letteste stjerner, med en masse mellem ca. 13 og 75-80 gange Jupiters (), eller ca.  til ca. . Brune dværge kan være fuldstændigt konvektive uden lag eller kemisk differentiering efter dybde.

I modsætning til stjernerne i hovedserien i Hertzsprung-Russell-diagrammet er brune dværge ikke massive nok til at opretholde nuklear fusion af almindelig brint (1H) til helium i deres kerner. Det menes imidlertid, at de fusionerer deuterium (2H) og lithium (7Li), hvis deres masse er over en grænse på hhv.  og . Det drøftes også, om det ville være bedre at definere brune dværge på deres dannelsesprocesser snarere end deres nukleare fusionsreaktioner.

Stjerner er kategoriseret efter spektralklasse, med brune dværge udpeget som klasse M, L, T og Y. På trods af deres navn er brune dværge i forskellige farver. Mange brune dværge ville sandsynligvis virke magenta til det menneskelige øje, eller muligvis orange/rød.

Med en afstand på cirka 6,5 lysår er den nærmeste kendte brune dværg Luhman 16, et dobbeltstjernesystem med brune dværge, der blev opdaget i 2013. HR 2562 b er opført som den mest massive kendte eksoplanet (pr. december 2017) i NASAs eksoplanetarkiv til trods for at have en masse () mere end to gange 13-Jupiter-masseafgrænsningen mellem planeter og brune dværge.

Brune dværge nær solsystemet 
Det amerikanske WISE-teleskop foretog i perioden fra ultimo 2009 en systematisk screening af stjernehimlen med bl.a. særligt fokus på området i nærheden af Solsystemet. Data fra WISE afslørede eksistensen af en række brune dværge i solens umiddelbare nærhed.

I marts 2013 blev det offentliggjort, at der var fundet er system bestående af to brune dværge (foreløbig navngivet WISE J104915.57-531906) 6,5 lysår fra Solen, hvilket er det foreløbig det tredjetætteste system fra Solen; kun systemet Alfa Centauri og Barnards stjerne er tættere på Solen.

I april 2014 blev det offentliggjort, at der var opdaget en brun dværg (kaldet WISE J085510.83-071442.5) 7,2 lysår fra vores solsystem. Dens overfladetemperatur er mellem -48 °C til -13 °C.

Se også 
 Stjernenukleosyntese

Kilder/referencer 

 Indledningen af denne artikel er helt eller delvis oversat fra [ den engelsksprogede Wikipedia], der falder under licensen Creative Commons Kreditering Del på samme vilkår. Se [ redigeringshistorie] for information om oprindelig(e) bidragsyder(e).

Eksterne henvisninger 

 20. jan 2013, : Vejrudsigt for en brun dværg: Et skydække af varmt sand og dråber af jern
 Space.com, 07 January 2002: Strange Object Found, Defying Ideas of Solar System Formation Citat: "...In recent years, these strange, in-between objects have been found in so many bizarre configurations that researchers are scrambling to figure out whether they are dealing with one class of object or several...."
 
 The Question: What are Brown Dwarfs?
 Formation of Brown Dwarfs

Stjernetyper
(433) Eros

Amor-asteroiden (433) Eros er navngivet efter den græske kærlighedsgud Eros. (Oprindeligt midlertidigt navn: 1898 DQ). Den er den næststørste nærjords-asteroide med sin størrelse på omkring 13 x 13 x 33 km.

D.12 februar 2001 landede rumsonden NEAR Shoemaker på Eros.

Eksterne henvisninger 

 Ing.dk, 15.02.2001, Rumsonde bliver stående på Eros. Sonden Near Shoemaker sender stadig signaler og får lov at leve ti dage mere.
 
 Harvard Amor småplanet liste – Eros er nederst 

Eros, (433)
Forspil

Forspil kan henvise til:
 Forspil (sex) – indledning til samleje hvor partnerne seksuelt stimulerer hinanden
 Forspil (musik) – indledende takter i en sang
 Præludium – kort musikstykke, enten selvstændigt eller som indledning til en større komposition
 Ouverture – kort instrumentalt musikstykke som indleder en opera, ballet, skuespil eller lign.
Vita Andersen

Vita Andersen (født 29. oktober 1942 i København, død 20. juli 2021)<ref>[https://www.dr.dk/nyheder/kultur/boeger/forfatteren-vita-andersen-er-doed-vi-har-mistet-en-stor-og-vigtig-stemme Forfatteren Vita Andersen er død: 'Vi har mistet en stor og vigtig stemme'''] af Morten Bjerregaard. dr.dk, 20. juli 2021. Hentet 20. juli 2021.</ref> var en dansk dramatiker, digter og romanforfatter. 

Hendes debutsamling Tryghedsnarkomaner (1977) som var et af de første lyriske værker på dansk der benyttede knækprosa formen.  Novellesamlingen Hold Kæft og vær smuk (1978) vakte meget medieopmærksomhed på grund af de usædvanligt store salgstal på over 125.000 eksemplarer, og skildringen af det moderne kvindeliv. Hendes bøger er oversat til flere sprog, og hun har modtaget mange priser. I 1979 modtog hun Boghandlernes Gyldne Laurbær for sin populære novellesamling Hold kæft og vær smuk. 

 Barndom og opvækst 
Hun var datter af Aage Neutzsky-Wulff og halvsøster til Erwin Neutzsky-Wulff. Mens Vita Andersen voksede op, var hun anbragt uden for hjemmet i tre år, på børnehjem og i familiepleje hos sin moster. Hun skrev ud fra sine egne erfaringer, og hendes romaner handler om børn, og voksnes svigt af børn. De temaer, der behandles, kan ofte være ret barske, fx psykisk sygdom.

Vita Andersen var i en periode gift med Mogens Camre, med hvem hun har tre børn.

Vita Andersens skuespil findes bevaret i Dramatisk Bibliotek på Det Kongelige Bibliotek.

 Bibliografi 
 Tryghedsnarkomaner (1977) – digte
 Hold kæft og vær smuk (1978) – noveller
 Næste kærlighed eller Laila og de andre (1978) – digte
 Elsk mig (1980) – skuespil
 Det er bare ærgerligt (1981) – digte
 Kannibalerne (1982) – skuespil
 Hva'for en hånd vil du ha (1987) – roman
 Petruskas laksko (1989) – børnebog
 Sebastians kærlighed (1992) – roman
 Coco (1997) – børnebog
 Get a life (2003) – roman
 Anna Zoe (2006) – roman
 Sig det ikke til nogen (2012) - roman
 Indigo'' (2017) - roman

Vita Andersens skuespil findes bevaret i Dramatisk Bibliotek på Det Kongelige Bibliotek.

Hædersbevisninger 
 1979: De Gyldne Laurbær, boghandlernes pris
 1987: kritikerprisen
 1987: LOs kulturpris
 1991: Gyldendalprisen
 1993: Tagea Brandts Rejselegat

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Vita Andersen i Den Store Danske
 
 Om Vita Andersen på forfatterweb.dk

Kunstnere på finansloven (afdøde)
Romanforfattere fra Danmark
Novelleforfattere fra Danmark
Digtere fra Danmark
Dramatikere fra Danmark
Børnebogsforfattere fra Danmark
Modtagere af Tagea Brandts Rejselegat
Personer fra København
Modtagere af Boghandlernes gyldne Laurbær
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kvindelige forfattere i det 20. århundrede
Feminister fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modtagere af Søren Gyldendal-prisen
Danskere nomineret til Nordisk Råds Litteraturpris
Modtagere af BMF's børnebogspris
K.d. lang

k.d. lang (uden store bogstaver) eller Kathryn Dawn Lang er en canadisk sanger født 2. november 1961.

k.d. lang startede sin karriere i 1984, hvor hun udkom med et mix af country- og rocknumre, der havde et snert af noget punkagtigt over sig.

Hun vandt en grammy i 1989 som bedste countrysangerinde for albummet Absolute Torch and Twang.

Med albummet ”Ingenue” tilbage i 1992, som solgte til platin, havde hun fundet sin helt egen lyd. Denne plade indeholder hendes måske største hit til dato Constant Craving

Albums 

 Angel with a lariat 1987

 Shadowland – 1988

 Absolute torch and twang” – 1989

 Ingenue” – 1992

 Even cowgirls get the blues” – 1993

 All you can eat – 1995
 Drag – 1997
 Invincible summer – 2000
 Live by request – 2001
 A wonderful world with Tony Bennett – 2002
 Hymns of the 19th parallel – 2004
 Reincarnation – 2006
 Watershed – 2008
 Recollection'' – 2010

Eksterne henvisninger 

k.d. langs hjemmeside 

Sangere fra Canada
Countrymusikere
Veganere
Omega (bogstav)

Omega (Ω ω) er et græsk bogstav.
Dets lydværdi svarer nogenlunde til det danske bogstav "Å"s. Det er den lange form, hvor omikron er den korte.

Ω bliver brugt inden for fysikken som symbol for ohm, som er SI-enheden for resistans. Omega anses også for ende, såsom "alfaomega, i.e. alfa = begyndelse, omega = ende.

Computer 
I unicode er Ω U+03A9 og ω er U+03C9.

Græske alfabet
Amanda (pigenavn)

Amanda er et latinsk pigenavn, der betyder "hende der bør elskes". Det tilsvarende drengenavn er Amandus

Kendte kvinder med navnet Amanda 
 Amanda Barrie, engelsk skuespiller
 Amanda Bearse, amerikansk skuespiller
 Amanda Blake, amerikansk skuespiller (død 1989)
 Amanda Burton, engelsk skuespiller
 Amanda Bynes, amerikansk skuespiller og komiker
 Amanda Heggs, dansk forfatter
 Amanda Donohoe, engelsk skuespiller
 Amanda Holden, engelsk tv-vært og skuespiller
 Amanda Lear, fransk sanger, komponist, skuespiller og tv-vært
 Amanda Lund, dansk skuespiller
 Amanda Joy Michalka, amerikansk sanger
 Amanda Kurtović, norsk håndboldspiller
 Amanda Nilsson, dansk visesangerinde
 Amanda Oliveira, brasiliansk polospiller
 Amanda Palmer, amerikansk sangerinde
 Amanda Plummer, amerikansk-canadisk skuespiller
 Amanda Redman, engelsk skuespiller
 Amanda Peet, amerikansk skuespiller
 Amanda Seyfried, amerikansk skuespiller
 Amanda Somerville, amerikansk singer-songwriter
 Amanda Swafford, amerikansk model
 Amanda Sørensen, dansk BMX-rytter

Pigenavne
Nemesis

Nemesis (gr. Νέμεσις) er i den græske mytologi gudinden for både retfærdighed og hævn. Hendes vrede er rettet mod menneskernes overtrædelse af den naturlige orden og den arrogance, der er skyld i det. 

Nemesis forfølger den hovmodige og den onde med ubrydelig hævn. Hybris (synd og hovmod) straffes med nemesis (undergang). Der, hvor jordisk lov ikke kan ske fyldest, træder en guddommelig mekanisme i funktion.

Se også 
 De græske guders familietræ

Græske guder
Flak

Flak kan betyde følgende:
Flak (rev) – et rev i havet, hvor der på et større areal er ringe forskel på vandets dybde og hvor dybden er begrænset. Af denne grund kan et flak ofte med fordel benyttes til placering af et fyrtårn eller anden kunstig bygning. I København opførtes f.eks. Flakfortet på et flak i Øresund i årene 1910 – 1915 som et led i Københavns kystbefæstning.
Flak (ord) – et ældre ord for flad.
Flak (bil) – fagudtryk for et lastbillad, der er specielt konstrueret til at fragte containere. Se evt. lastbil.
Flak (krig) – militært fagudtryk for antiluftskyts (fra tysk Flugabwehrkanone).
Lotus

Lotus kan henvise til flere artikler:
 Lotus Cars – engelsk producent af sports- og racerbiler.
 Lotus (Nelumbo) – slægt af vandplanter, Indiens hellige blomst.
 Lotus Software – firma som udvikler it/edb software-produkter.
 Lotus Domino – et proprietært system for e-mail
 Lotus Notes – et proprietært system for e-mail
 Lotus (sang) - af R.E.M.
 Lotus (symbol) – er et indisk udødelighedssymbol.
 Kællingetand – en planteslægt, der på latin hedder lotus.
Antikvariat

Et antikvariat eller en antikvarboghandel er den gren af boghandelen, som beskæftiger sig med køb og salg af sjældne gamle bøger, af gamle kunstblade, manuskripter, autografer, hele biblioteker og brugte bøger, hvis værdi retter sig efter udgavernes sjældenhed, tilstand og efter indbindingens art.

Indehaveren af et antikvariat kaldes sædvanligvis en antikvar, men tidligere blev udtryk som bogjøde og boghøker brugt om indehaverne af brugtbogsbutikker.

Det videnskabelige antikvariat nyder med rette megen anseelse; lederen må være inde i den gamle litteratur og i øvrigt være ikke så lidt af en videnskabsmand. Antikvarboghandlernes sælger i dag først og fremmest via internettet, hvor fællessites skaber overblik over bøger til salg netop nu. Antikvariat.net er en af de tidlige databaser, som nu er nordens største bogdatabase. Ud over salg via nettet anvender antikvarboghandlere også den traditionelle salgsmetode: bogkataloger. De bruges mest til at præsentere særlige samlinger. Mange samlinger sælges på bogauktioner. I vore dage findes også »kunst-antikvariater«. Nogle antikvariater specialiserer sig i bestemte type bøger, eksempelvis førsteudgaver, bøger om særlige emner som maritime bøger, eller af bestemte forfattere eller særlige perioder.

Salg af restoplag og anmeldereksemplarer hører nu også ind under antikvarboghandelen. Les bouquinistes er en egen slags antikvarboghandlere, der har udstillet deres bogkasser med interessante varer langs Seinen i Paris .

Nogle steder findes større koncentrationer af antikvariater, der oplever en synergieffekt ved at ligge tæt. Et eksempel er den engelske by Hay-on-Wye, som huser et stort antal antikvariater, der hvert år tiltrækker mange turister.

Litteratur 
 Holst, Poul (1980). Antikvarboghandel i Danmark 1640-1980. Forord af Palle Birkelund. København: Den danske Antikvarboghandlerforening. 151 sider, [14] tavler : 22 cm. Udgivet i anledning af Den danske Antikvarboghandlerforenings 60 års jubilæum. DK5=00.4.

Se også 
 Antikvar som handler om andet end bogsælgere.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Fra den danske afdeling af dmoz "open directory project":  – en oversigt.
 Antikvariat.net – søgedatabase for antikvariater i Norden der er medlem af International League of Antiquarian Booksellers.

Bogmarkedet
Andrej Gromyko

Andrej Andrejevitj Gromyko ( ;  ; født 18. juli 1909 i Staryja Hramyki, Gomel ujezd, Mogiljov guvernement (nu Mahiljow voblast), Det Russiske Kejserrige, død 2. juli 1989, Moskva) var en sovjetisk politiker, der var udenrigsminister fra 1957 til 1985 og som fra 1985 til 1988 var formand for Sovjetunionens øverste Sovjet.

Eksterne henvisninger 

Personer fra Mahiljow voblast
Sovjetunionens statsoverhoveder
Udenrigsministre
Biscayabugten

Biscayabugten  (spansk: Golfo de Vizcaya and Mar Cantábrico; Fransk: Golfe de Gascogne; Baskisk: Bizkaiko Golkoa) er en bugt mellem Frankrigs vestkyst og Spaniens nordkyst. 

Gennemsnitsdybden er 1.744 meter og den maksimale dybde er 2.789 meter.

Referencer 
 

Bugter i Atlanterhavet
Frankrigs geografi
Spaniens geografi