alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Yggdrasil

I nordisk mytologi er verdenstræet Yggdrasil (også kendt som livets træ, skæbnetræet og verdenstræet) et vældigt asketræ eller måske snarere den evigtgrønne Yr / Almindelig taks. Odins tilknytning til træet fremgår af navnet. "Yggdrasil" betyder "Yggs hest", og Ygg (= den skrækkelige) er et af Odins mange tilnavne. Når verdenstræet kaldes "Odins hest", ligesom galgen kaldes "hængt mands hest", henviser det til Odins selvofring, da han hængte sig for at vinde visdom.

Træets krone, der altid er grøn, når helt op til himlen, og dets tre rødder ender i tre forskellige verdener. En af rødderne går til Asgård, gudernes hjem; den anden til Jotunheim, hvor jætterne bor; og den tredje går til det underjordiske Hel. Under hver rod springer en kilde frem. Under jætternes er det Mimers brønd med visdommens vand; under Asgård er det Urds brønd, hvor guderne samles til ting og afsiger dom. Urd er den norne, der kender verdens og menneskernes skæbne. Fra Urds brønd henter nornerne hver dag vand til træet, og den dug, der falder fra dets blade, holder Jorden grøn. Nederst under træet ligger helvedesbrønden Hvergelmer, hvor dragen eller slangen Nidhug gnaver på træets rod.

I Yggdrasils krone lever fire hjorte, Dain, Dvalin, Dunør og Duratro, der æder træets blade. I toppen sidder ørnen Ræsvælg (= ligsluger), der er en jætte i ørneskikkelse, som med vingeslagene forårsager vind og storm; og på dens næb sidder høgen Vedfolner (= vejrfalmet, bleget af vejr og vind) og skuer ud over verden. Vedfolner er det væsen, der er højest placeret i verden. Et lille egern, Ratatosk (= gnavertand), piler op og ned ad stammen og bringer nyt fra rødderne til toppen. Ved træets fod ligger seks store og mange mindre slanger.

Under Ragnarok bliver træet revet op med rode og brændt som følge af de store skovbrande.

Se også 
 Nordisk kosmologi

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Norse inspired art 
 Oluf Olufsen Bagge: Verdensbildet, 1847
 Kunstnerisk fremstilling af Yggdrasil 

Steder i nordisk mytologi
Træer i fiktion
Ratatosk

I nordisk mytologi er Ratatosk et egern, der piler op og ned mellem Yggdrasils top og rødder for at bringe nyheder.

Ratatosk er budbringer mellem verdenerne og kan bevæge sig frit fra is til ild og alt imellem. Han taler med alle, både aser og norner.

Fra Grimners kvad hos kong Gejrrød:

Ratatosk er et rendende egern
på asken Yggdrasil,
ørnens ord skal han ovenfra bære
og sige Nidhug forneden.

Referencer

Skabninger i nordisk mytologi
Einherjer

Einherjer (norrønt: einherjar) er i nordisk mytologi vikingekrigere der er faldet ærefuldt i kamp og fundet værdige af Valkyrierne til at bo i Valhal. 

Einherjerne øver sig i kamp hver eneste dag på Idasletten foran Valhal. Hvis nogle bliver sårede, heles de igen inden aftenens drikkegilde i Valhals store sal, så alle kan more sig og være klar til næste dags kamp.

Ved Ragnarok kæmper einherjerne mod jætterne.

Se også 
 Afsnittet Einherjerne i artiklen Mennesket i nordisk religion

Odin
Hel (Lokes datter)

Hel er i nordisk mytologi dødsriget Hels herskerinde og datter af Loke og jættekvinden Angerboda. Dermed er hendes søskende Midgårdsormen og Fenrisulven. 

Om Hel fortælles det, at hun er halvt blåsort og forrådnet som et lig, og halvt kødfarvet som et levende menneske. 

Hendes tre halvsøskende er Vale, Narfe og Sleipner. I folketroen er Hel mor til julens djævel Krampus.

I sin tid blev hun taget fra sin mors haller af guderne for at kastes ned i Niflheim, hvor hun fik magt over ni verdener, så hun kunne anvise de døde deres retmæssige opholdssted. Oprindeligt kom alle døde sandsynligvis til Hel i døden, men efter at troen på Valhal kom, var det kun de, som døde af sygdom eller alderdom, der kom til hende. Alle, der faldt i kamp, kom til Valhal.

Alt i Hels rige har triste eller negative navne. Hendes sal hedder Eljudnir, der betyder "den regnvåde". Hendes fad hedder Hunger, og hendes kniv hedder Sult. Hendes træl kaldes Gangdoven og hendes trælkvinde Ganglad. Hendes dørtærskel kaldes Faldende-fare, hendes seng hedder Kør, der betyder "sygeleje", og om sengen hænger forhænget "Broget ulykke".

I myten om Balder møder vi Hel, som ikke er meget for at lade Balder vende tilbage til de levendes verden. Men hvis han virkelig er så elsket, som der siges, vil hele verden vel også græde over ham. Og hvis guderne kan få alt i verden til at græde over Balders død, vil Hel lade ham vende tilbage til de levendes verden. Myten fortæller at alt og alle græd undtagen Loke, der var forklædt som en gammel kone.

Etymologi 
Ordet Hel bruges både som navn på herskerinden og på dødsriget, hun hersker over. Ordet er beslægtet med tysk hehlen og latin celaere 'den skjulende, skjulersken'. Ordet er også ophav til udtrykket at slå "i hjel"; egentlig "i Hel". Navnet er også første led af "helvede".

Noter

Se også 
 De nordiske guders familietræ

Eksterne henvisninger 

 

Jætter
Dødsguder
Årvången

Årvången er i nordisk mytologi en af de to heste der trækker solen over himlen (de har flere navne).

Skabninger i nordisk mytologi
Angerboda

Angerboda, er en jættekvinde i nordisk mytologi. Hun har tre børn med Loke: Dødsgudinden Hel, Midgårdsormen og Fenrisulven.

Se også 
 De nordiske guders familietræ

Jætter
Årvalde

Årvalde er i nordisk mytologi jætte og far til Idi, Tjasse og Gang.

Jætter
Ørboda

Ørboda er i nordisk mytologi en jættekvinde, der er gift med Gymer og mor til Gerd og Bele.

Jætter
Ymer (nordisk mytologi)

Ymer (norrønt Ymir eller Aurgelmir) findes ved skabelsen (nordisk mytologi). Her er Ymer urjætten, der fødte de første jætter. Ifølge Snorri Sturluson's lærebog for skjalde, Edda, blev Ymer dræbt af Odin, Vile og Ve. Verden blev skabt af hans krop.

 Kødet blev til jorden
 Blodet til verdens have. 
 Hans knogler til bjergene på jorden.
 Tænderne til sandet og stenene.
 Håret blev til skovene.
 Hjernen til skyerne.
 Hjerneskallen til himmelvælvingen.

I eddadigtene Grímnismál og Vafþrúðnismál, samt Vølvens Spådom fra den  ældre Edda optræder Ymer også i forbindelse med verdens skabelse, men denne version adskiller sig på en række punkter fra Snorris lærde kristne gendigtning.

Den danske billedhugger Kai Nielsen skabte i 1912 skulpturen Ymerbrønden der viser Ymer diende ved urkoen Audhumbla. 

Surmælksproduktet ymer er opkaldt efter jætten.

Kilder/referencer 

Jætter
Skade (nordisk mytologi)

I nordisk mytologi er Skade en jættekvinde. Hendes far var Tjasse, som aserne slog ihjel (se Tjasse bortfører Idun).

Skade blev meget vred og tog til Asgård for at få hævn. Aserne betalte bod ved at lade hende vælge en mand blandt aserne og kaste Tjasses øjne op på himlen som stjerner.

Skade ville helst have Balder til mand, men sådan gik det ikke (se Skades valg).

Se også 
 De nordiske guders familietræ

Eksterne henvisninger 

 

Jætter
Høder

Høder (også stavet Hoder eller Hother) er Odins søn i den nordiske mytologi. Han er blind og dræber Balder ved et uheld (narret af Loke) med en pil af misteltenen (se Balders død).

Se også 
 De nordiske guders familietræ

Eksterne henvisninger 

Aser
Odins sønner
Hræsvælg

I nordisk mytologi er Hræsvælg (Ræsvelg) en jætte i form af verdens største ørn. Den bor mod nordøst og danner ifølge Vafþruðnismál vindene og bølgerne med sine store vingeslag. Hræsvælg betyder ligsluger.

Jætter
Jotunheim

Jotunheim eller Udgård er jætternes hjemsted i norrøn kosmologi, omtalt i kvadene i den ældre Edda Vølvens spådom, Skirnismål og Trymskvida, og af enkelte skjalde, deriblandt Tjodolv den kvinverske i sit kvad Haustlong, vers 7.

Jotunheim er også bosted for vætter, der ikke nødvendigvis er jætter, og er adskilt fra Asgård og Midgård med vandløb og en jernskov, og regnes som en af de ni verdener.

I tidlige kilder er Jotunheim placeret østpå, mens det i senere kilder forflyttede sig gradvis nordpå i takt med folks ændrede verdensbillede. Saxo har i Gesta Danorum beskrevet kong Gorms og Thorkel Adelfars sejlads til jætternes land, hvor de også besøgte Udgårds-Loke. Saxos beretning minder om et eventyr fra brydningstiden mellem hedendom og kristendom. Skrymer var Udgårds-Loke i forklædning.

Loke regnes som en af aserne, selv om han var født i Jotunheim, og hans far var jætten Fårbaute. Men alfader Odin blandede blod med Loke, og de blev derfor fosterbrødre.

Bjergområdet Jotunheimen i Norge har navn efter den mytologiske Jotunheim.

Noter 

Steder i nordisk mytologi
Gere og Freke

I nordisk mytologi er Gere og Freke Odins to ulve. Navnene betyder henholdsvis "den grådige" og "den glubske". De ligger ved Odins fødder og hjælper ham i krig. Serveres der mad for Odin, giver han det omgående videre til ulvene.

Den lille sølvfigur Odin fra Lejre fra omkring år 900, der blev fundet under udgravninger ved Gammel Lejre i 2009 viser Odin på sin tronstol Lidskjalv omgivet af ravnene Hugin og Munin og med en udsmykning af tronstolens ryg, som viser eller symboliserer ulvene Gere og Freke.

Eksterne henvisninger 

Skabninger i nordisk mytologi
Odin
As

AS, As, aS, A/S og as har flere betydninger:

Videnskab og teknologi 
 Arsen – et grundstof.
 . AS – Reuters Instrument kode til Amsterdam
 attosekund, 'as' – en SI-enhed af tid der svarer til 10−18 sekunder.
 attosiemens, 'aS' – en SI-enheden for kapacitans (elektrisk ledningsevne) svarende til 10−18 Siemens.
 Autonomous system –  Internetprotokol (IP) routing prefixes

Organisationer 
 Aktieselskab eller A/S, en type af dansk aktiebaseret virksomhed
 Aksjeselskap eller A/S, en type af norsk aktiebaseret virksomhed
 Aktsiaselts, en type af estisk aktiebaseret virksomhed
 Akademiska Sångföreningen eller Akademisk mandskor i Helsinki, et finsk kor

Medicin 
 Aspergers syndrom, en autisme spektrum forstyrrelse
 Angelman syndrom, en neuro-genetisk sygdom
 Ankyloserende spondylitis, en systemisk gigt i rygsøjlen og relaterede samlinger
 Aorta stenose, en hjerteklapfejl
 Autistiske spektrum

Steder 
 As Sogn – herunder bl.a.:
 As Hoved (areal)
 As Hede (bebyggelse)
 As Ore (bebyggelse)
 As Strandby (bebyggelse)
 As Vig (bebyggelse, vandareal)
 .as – Amerikansk Samoa, landekode
 As, Belgien – en kommune i Belgien
 Aš – en by i Tjekkiet
 Australien – forældet NATO – landekode

Folk 
 Aserne kaldes "ás", "áss", eller "ǫ́ss" i nordisk mytologi
 Ossetere blev kaldt As eller Asi af georgiere og russere i fortiden
 Aung San, burmesiske nationalistiske
 Anderson Silva, kampsport fighter

Andet 
 Tone – navnet på en tonen, som er en ½ tone under a (b for A)
 As (romersk mønt) – den mindste møntenhed i Romerriget.
 Aleihi A'salam – arabisk for Fred Være Med Ham.
 Aftenshowet – et direkte aktualitetsprogram på DR1
Ydale

Ydale eller Ydalir (= Takstrædalen) er i nordisk mytologi guden Ulls hjemsted i udkanten af Asgård. Yr eller Y- var norrønt for takstræ, men blev senere til I- i stednavne som Ikast, Irup og Isted.

Ydale omtales kun i 5. vers af i Grimnismål i Ældre Edda, hvor Odin forklædt som Grimne fortæller Agnar om Ulls bosted, der i øvrigt nævnes som nr 2 (efter Thors Trudvang) af de tolv gudehjem, digtet opremser. Åbenbart har guden Ull været vigtig for digteren.

Ydale er stedet,
hvor Ull byggede
sine sale selv;
guderne overdrog
Alfheim til Frej
i tidernes morgen som tandgave.

Referencer 

Steder i nordisk mytologi
Vølven

Vølven henviser nogle steder til Groa, en vølve med helbredende evner. I Vølvens spådom optræder en vølve ved navn Heid.

Groa omtales i myten Thors kamp med Hrungner, der er kendt både fra Skáldskaparmál og Snorres Gylfaginning. Ifølge myten er hun gift med Aurvandil.

Gro er også navnet på en død vølve omtalt i Groa-galderet (= Groas tryllesang). Når hendes søn Svipdag af sin onde stedmor tvinges på frierfærd til gudinden Menglad, tvinges han til nekromantik for at vække sin mor til live, så hendes galdre (tryllesange) kan beskytte ham undervejs.

Viktor Rydberg mente, at disse to vølver var den samme person, fordi Aurvandils hustru Groa og Svipdags mor af samme navn begge omtales som gode vølver. Ud fra navnet tolkede han skikkelsen som en frugtbarhedsgudinde. Men så gammelt er navnet Groa ikke. Etymologisk knyttes det til norrønt gróa (= at gro, vokse, jfr "grøde"), men anvendelsen som navn på en vølve kan skyldes påvirkning fra det keltiske navn Groach/Gruach, med dobbeltbetydningen "(gammel) kvinde" og "spåkone" eller "heks".

I Vatnsdæla saga fra 1200-tallet optræder en kvinde ved navn Groa, mor til Slette-Bjørn og efterkommer af hersen Gorm i Svitjod. I Gange-Rolvs saga optræder en Groa, der faktisk omtales som vølve og mor til bersærken Tord; hun skal også have fundet hans fosterbror Grim yderst på Læsøs strand.

I vikingetiden var Groa åbenbart et populært pigenavn, for ti personer af dette navn omtales i Landnamsbogen.

Et lignende navn dukker op igen, da Saxo i Gesta Danorum omtaler sagnkongen Gram, søn af Alvild og kong Skjold, og af Saxo sammenlignet med Herkules. Kong Gram skal have befriet den svenske prinsesse Gro fra et ægteskab med en jætte, og derefter giftet sig med hende.

Noter

Se også 
 Groa-galderet

Jætter
Spiritualitet
Agnar

Agnar er i nordisk mytologi søn af sagnkongen Geirrød. Han overtager Geirrøds kongerige, når denne dør.

Agnar er omtalt i kvadet Grímnismál, hvor det beskrives, hvordan han hjælper Odin (forklædt som Grimnir) med at undslippe Geirrøds tortur.

Folkesagnfigurer fra Norden
Alfheim

Alfheim er i nordisk mytologi Frejs bolig i Asgård.

Alfheim er beboet af lysalfer også kaldet elverfolk eller ellefolk. Alfheim regeres af Frej.

Se også
Alf (nordisk mytologi)
Mytologi

Steder i nordisk mytologi
Frej
Alsvin og Alstærk

Alsvin (også: Alsvinn) og Alstærk er i nordisk mytologi de to heste, der trækker solen over himlen som skarpt bliver forfulgt af ulven Skoll som hver aften indhenter dem og sluger solen.  Egl. “den meget hurtige” (af allr, hel, og svinnr, hurtig) og “den årvågne”. De to heste kaldes også Alsin og Arvak. 

Fra Grímnismál:

 

Heste i nordisk mytologi
Alvis

Alvis er navnet på en dværg fra den nordiske mytologi som blev snydt af Thor i en ordstrid om viden.

Figuren kendes fra kvadet Alvíssmál som optræder i Den Ældre Edda. Kvadet er et typisk lærdomskvad for skjalde og udmærker sig først og fremmest ved at indeholde en større mængde synonymer som i skjaldepoesien kan bruges for fænomener som jord, himmel, måne, sol, sky, vind, hav, nat osv. På denne vis er kvadet parallelt til Vafþrudnismál.

Den poetiske ramme om de mange synonymer indeholder historien om hvordan dværgen Alvis er blevet forelsket i Thors datter Trud, og Sif er kommet til at love hende bort til ham.

Thor har i mellemtiden været bortrejst, og da han kommer hjem, opdager han Alvis' bejlen. Nu mener Thor ikke at en underjordisk skabning som en dværg er et passende parti for hans datter, så han finder på en anden løsning end blot at affeje ham, da det ikke kan lade sig gøre pga. Sifs tilsagn. Han forlanger at Alvis skal leve op til sit navn som "al-vis" og svare på en lang række spørgsmål der skal vise hans kundskab. Alvis indvilliger straks i at deltage i sådan en dyst og ænser slet ikke at solen, efter en lang ordstrid, står op og skinner ind i hallen. Da Alvis bliver ramt af solens første stråler, triumferer Thor over hvordan han har snydt ham, da dværgen som underjordisk væsen ikke hører hjemme under solen.

Kvadet nævner det ikke eksplicit, men det er muligvis underforstået at Alvis bliver forvandlet til sten af solens stråler, da dette motiv kendes fra andre kvad - som der i øvrigt hentydes til i kvadet selv.

Noter 

Dværge i nordisk mytologi

sv:Dvärg (mytologi)#Dvärgar med mindre roller
Salinitet

Salinitet, også kaldet eller saltholdighed, er et mål for mængden af opløst salt, der er indeholdt i et kilo havvand. Det måles i gram/kg (gram salt per kilogram vand; det er dimensionsløst og lig med ‰). Saltholdighed er en vigtig faktor i bestemmelsen af mange aspekter af kemien i naturlige farvande og af biologiske processer i det, og er en termodynamisk tilstandsvariabel, der sammen med temperatur og tryk styrer vandets fysiske karakteristika såsom dets densitet og varmekapacitet. I 2009 var havets saltindhold på ca. 35 promille.

En isolinje af konstant salinitet kaldes en isohalin, eller sommetider isohale.

Definitioner 
Saliniteten i floder, søer og havet er konceptuelt enkelt, men teknisk udfordrende at definere og måle præcist. Saltindholdet er konceptuelt mængden af opløst saltindhold i vandet. Salte er kemiske forbindelser såsom natriumklorid, magnesiumsulfat, kaliumnitrat og natriumbicarbonat, der opløses i ioner. Koncentrationen af opløste ioner bliver nogle gange nævnt som kloritet. Operationelt er opløst stof defineret som det, det kan passere gennem et meget fint filter (historisk et filter med en porestørrelse på 0,45 µm, men i dag normalt 0,2 µm). Salinitet kan også udtrykkes i form af en massefraktion, det vil sige massen af opløst materiale i en enheds masseopløsning.

Havvand har normalt en massesalinitet på omkring 30 g/kg, selvom der typisk er lavere niveauer tæt på kyster, hvor floder munder ud i havet. Floder og søer kan have et bredt udvalgt af saliniteter, fra mindre end 0,01 g/kg til et par g/kg, selvom der er mange steder, hvor der er fundet højere saliniteter. Det døde hav har en salinitet på mere end 200 g/kg. Regnvand har lige inden det landet på jorden som regel en salinitet på 20mg/L eller mindre.

Uanset hvilken porestørrelse, der bruges til definitionen, vil den resulterende salinitet af en given prøve af naturligt vand ikke variere med mere end et par procent (%). Fysiske oceanografer, der arbejder i den abyssale zone, er imidlertid ofte optaget af præcision og indbyrdes sammenlignelighed af målinger fra forskellige forskere på forskellige tidspunkter ned til næsten fem betydende cifre. Et havvandsprodukt på flaske kendt som IAPSO Standard Havvand bruges af oceanografer til at standardisere deres målinger med en høj nok præcision til at efterkomme dette krav.

Se også 
 Ekstracellulærvæske
 saltvand, Natriumklorid.

Referencer 

Vand
Oceanografi
Saltvand

Saltvand er vand med en salinitet på 35 promille havsalt eller mere. 

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
! colspan="6"|Saltsøers indhold af salt
|-
! Alm. navn ||Overfladekoncentrationen af salt
|-
|Don Juan Pond
|>40%
|-
|Lake Assal Djibouti
|34,8%
|-
|Det Døde Hav
|31,5%
|-
|Great Salt Lake
|5-27%
|-
|Det kaspiske hav
|1.2%
|-
|}

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
! colspan="6"|Danske vandes indhold af salt
|-
! Alm. navn ||Overfladekoncentrationen af salt
|-
|Kattegat
|2,0-3,3%
|-
|Østersøen
|0,3-1,2%
|-
|}

Se også 
 brakvand, ferskvand, hydrosfære, ocean, salt

Eksterne links og henvisninger 

 CAUP – Culture Collection of Algae of Charles University of Prague: Artificial Sea Water (ASW)

Oceanografi
Vand
Natriumklorid
Slikgård

Slikgårde er områder på vaderne, som indhegnes med risknipper. På den måde bliver vandbevægelsen dæmpet nok til at det meste af det tilførte materiale (slik og klæg), der kommer ind med højvandet kan nå at bundfældes. På denne måde kan man få landet til at vokse hurtigere end ved den naturlige bundfældning af tilført materiale, som sker ved Vadehavet. En slikgård består mest af to rækker pæle, hvis mellemrum er opfyldt med knipper af grene og kviste (faskiner). Det enkelte felt mellem to rækker af faskiner kaldes også for låning.

Området, hvor slikgårde anlægges, kaldes vadet og er karakteriseret ved at være tørt ved lavvande, men overskyllet ved normalt højvande. Efterhånden kommer områder med slikgårde til at ligge over normalt højvande og betegnes da som forland. På forlandet trives nu landvindingsplanter som kveller og annelgræs. Etableringen af slikgårde bliver som regel kombineret med grøblinger, som består af små kanaler og grøfter for at afvande det nyvundne land. 

Slikgårde har været kendt i århundreder i blandt andet marskegnene i Sønderjylland.

Eksterne henvisninger 
Naturligvis Projekten 

Vadehavet
Kystsikring
Tertiær

Tertiærtiden (: tertiarius for den tredje) er en forældet betegnelse for den ældste del af Kænozoikum; 65,5 til 1,806 millioner år siden, der efterfulgte perioden Kridt. I dyreverdenen dominerede pattedyrene, og der fandtes fugle, små krybdyr, hajer og benfisk. Blandt de hvirvelløse dyr fandtes blandt andet snegle, muslinger og pighude. Der voksede planter som kæmpefyr, sumpcypres og løvtræer, der svarer til de nulevende. I tertiærtiden var der kraftige vulkanudbrud. Det øverste af Danmarks undergrund, dvs. lagene under istidsaflejringerne, består af aflejringer fra tertiærtiden. Generelt findes de ældste tertiære lag blottet i Østsjælland og de yngste lag mod sydvest omkring Sæd. Det meste af Lolland Falster samt det sydlige Sjælland, Møn og Bornholm er uden tertiære aflejringer. 

Tertiær blev indført i 1759 af Giovanni Arduino. Betegnelsen tertiærtiden eller tertiær anerkendes ikke af den Internationale Stratigrafiske Kommission. I 1968 blev Tertiær afløst af Palæogen og Neogen. Tertiær må gerne bruges uformelt, med lille begyndelsesbogstav.

Se også
Jordens historie
Jordens geologiske historie
Geologisk tidsskala

Kænozoikum
Geologiske perioder
Upwelling

Upwelling er det fænomen, hvor bundvandet i havet, der er meget rigt på næringsstoffer, bliver tvunget op til overfladen, fordi det møder en stejl kontinentalsokkel, hvor overfladevandet bliver ledt væk af vind og strøm. Udtrykket er et låneord fra engelsk. Næringsstofferne, der dermed kommer op i de vandlag, hvor der er lys og hvor planktonnet derfor lever, bliver fødegrundlag for et rent boom af dyr. Planktonnet blomstrer op og alle de dyr, der lever af planktonnet strømmer til. Krill, de mange små bitte krebsdyr blomstrer op og hermed bliver hvaler og andre store rovdyr tiltrukket. 

Upwellingsfænomenet giver fødegrundlag for en kæmpestor fødekæde og dermed for rigtigt mange dyrearter. Upwelling sker for eksempel nogle steder ved østkysten af New Zealand og ved vestkysten af USA.

Det modsatte fænomen kaldes downwelling, også et låneord fra engelsk. Modsat upwelling er downwelling sværere at konstatere, men et eksempel er Grønlandspumpen, der er en drivende kraft af det globale thermohaline kredsløb.

Se også 

 El Niño sydlige oscillation
 Havstrømme
 Corioliskraften
 Det thermohaline kredsløb

Kilder/Henvisninger 
 Upwellling and Downwelling
 Hjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/ 

Havstrømme
Teknologi

Teknologi er det område, som anvender videnskab til at løse problemer med et industrielt eller kommercielt mål for øje.

--"Teknologi er et middel mennesket anvender til at skabe, genskabe og udvikle sin livsbetingelse, såvel materielle som ikke-materielle"--

Teknologi består af 4 elementer:
 Teknik
 Viden
 Organisation
 Produkt

Tidlige eller præhistoriske fremskridt i teknologi eller fundamentalt værktøj 
 Astronomi
 Dyrehold
 Hjul
 Ild
 Kile (gear)
 Kvægavl
 Landbrug
 Lertøj
 Løftestang (Fysisk kraftudveksling – gear)
 Madlavning
 Metaludvinding
 Tøj
 Skriftsprog
 Skrue
 Skråplan
 Trisse 
 Våben

Nyere værktøj som er fundamentale for moderne teknologi:
 Kompas
 Sekstant
 Ur
 GPS
 Computer

Større moderne teknologiområder 
 Videnskaber som beskæftiger sig med levende organismer:
 Landbrug
 Bioteknologi
 Genspejsning
 Lydteknologi
 Akustik
 Analog optagelse
 Digital optagelse
 Lydreproduktion
 Musikteknologi
 Datalogi 
 Kryptologi
 Kryptografi
 Husholdningsudstyr
 Uddannelse
 Elektricitet
 Fundamental elektrisk teknologi:
 Elektrisk modstand
 Elektrisk spole
 Elektrisk kondensator
 Elektrisk energi 
 Elektricitetsværker
 Elektricitetsoverførsel 
 Effektstyring
 Elmotor
 Glødelampe, elektrisk belysning
 Elektronik
 Klystronrør
 Relæ
 Radiorør
 Halvleder
 Diode
 Transistor
 Integrerede kredsløb eller IC
 Very Large System Integration eller VLSI integration, (ASICS)
 System-på-en-chip
 Energilagring
 Miljøteknologi
 Affald
 Vandbehandling
 Rensningsanlæg
 Instrumentering
 Materialer
 Metallurgi
 Mikrobølgeanvendelser
 Vedligeholdelse
 Fabrikation
 Måleinstrumenter
 Mikroteknologi
 Væskemekanik
 Fotonik
 Maskinel
 Molekulær biologi
 Nanoteknologi
 Plastteknologi
 Atomreaktor
 Rumteknologi
 Sprogteknologi
 Dialogsystemer
 Maskinoversættelse
 Talesyntese
 Talegenkendelse
 Sundhedsteknologi
 Bioteknologi
 Lægemidler
 Medico teknologi
 Sundhedsinformatik
 Velfærdsteknologi
 Transport
 Telecommunikation
 Telegrafi
 Telefon
 Radiofoni
 Television
 Undersøisk kabel
 Kommunikationssatellit
 Internet
 Telemetri
 Atomteknologi
 Atomenergi
 Fission
 Fusion
 Antistof
 Atomvåben
 Røntgenstråling
 Våben
 Atomvåben
 Biologiske våben
 Kemiske våben
 konventionelle våben
 Billedteknologi
 Fotografi
 Udskrivning
 Video

Teknologibegreber 
 Teknologisk Singularitet
 Teknologistrategi
 Emergent filosofi
 Transhumanisme
 Posthumanisme

Se også:
 Teknologievaluering
 Opfindelsestidslinje
 Teknologi konvergens
 Teknologianalyse

Eksterne henvisninger 

 fagteori.dk
Amsvartner

Amsvartner er i nordisk mytologi søen hvor Lynge ligger og hvor Fenrisulven står bundet.

Steder i nordisk mytologi
Ælde

I nordisk mytologi er Ælde alderdom personificeret ved en gammel kroget kone, som optræder som Udgårdslokes mor i myten Thor hos Udgårdsloke.
De færreste kan danse med hende i længere tid, før de går i knæ. Kun Thor der dansede med hende under en duel med Udgårdsloke, holdt sig oprejst i længere tid.

Kun i kraft af Iduns fortryllede æbler, der giver ungdom, kan aserne modstå Ældes kraft.

Kilder 
 Gylfaginning

Jætter
Gleipner

Gleipner er i den nordiske mytologi den tynde tråd, smedet af dværge på asernes bud, som Fenrisulven er bundet med. Tråden er smedet af fiskenes ånde, fuglenes spyt, bjørnenes sener og bjergenes rødder, kattepoters larm og kvindeskæg. Selvom den ser lille og skrøbelig ud, kan selv ikke Fenrisulven slide den i stykker, og den må derfor blive stående bundet i en hule i Jotunheim lige indtil Ragnarok.

Gleipner er den tredje lænke, Fenrisulven blev bundet med.

Grundet ulvens voksende mistro krævede den i pant en arm. Ingen turde lægge deres arm i gabet på ulven undtagen Tyr. Han er derfor énarmet.

Artefakter i nordisk mytologi
19. århundrede

18. århundrede – 19. århundrede – 20. århundrede – andre århundreder

Det 19. århundrede består af årene 1801 til 1900, det er ofte forvekslet med 1800-tallet som består af årene 1800 til 1899.

Begivenheder 
 Krige i 1800-tallet
 Danmarks ekspansion efter 1864

Personer 
 Nogle europæiske regenter i det 19. århundrede

Eksterne henvisninger 

 
Århundreder
1788

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1788 (tal)

Begivenheder 

 Ungarn hærges af hungersnød.

Januar 
 1. januar - Kvækerne i Pennsylvania frigiver deres slaver
 1. januar – Daily Universal Register skifter navn til The Times. Avisen er grundlagt af John Walter.
 2. januar – Georgia bliver optaget som USA's 4. stat.
 9. januar – Connecticut bliver optaget som USA's 5. stat.
 26. januar – De første engelske straffefanger ankommer til Australien

Februar 
 6. februar – Massachusetts bliver optaget som USA's 6. stat

Marts 

 21. marts - en brand i New Orleans lægger det meste af byen i ruiner

April 
 28. april – Maryland bliver optaget som USA's 7. stat

Maj 
 23. maj – South Carolina bliver optaget som USA's 8. stat

Juni 
 20. juni Stavnsbåndet ophæves i Danmark.
 21. juni – New Hampshire ratificerer som den niende stat USA's forfatning, der dermed træder i kraft.
 25. juni – Virginia bliver optaget som USA's 10. stat

Juli 
 25. juli – New York bliver optaget som USA's 11. stat

September 
 13. september – 12.000 norske soldater marcherer ind i Bohuslän, som det dansk-norske bidrag til Ruslands krig mod Sverige. Inden det lykkes tropperne at erobre Göteborg, sluttes der imidlertid fred.

Født 
 22. januar – George Gordon Byron, senere lord Byron, engelsk digter (død 1824).
 29. december – Christian Jürgensen Thomsen, dansk antikvar og sekretær i Oldsagskommissionen fra 1816. Han er manden bag inddelingen af oldtiden i stenalder, bronzealder og jernalder (død 1865).

Dødsfald 
 17. maj – Charlotte Dorothea Biehl, dansk forfatter (født 1731).
 13. august – Bolle Willum Luxdorph, dansk embedsmand, digter og historiker (født 1716).

Litteratur

Eksterne henvisninger 

88
1170

Konge i Danmark: Valdemar den Store enekonge fra 1157-1182

Se også 1170 (tal)

Begivenheder 
 25. juni – 8-årige Knud VI krones som efterfølger på den danske trone
2. november - Allerheiligenvloed (1170), hvorved søen Almere i Nederlandene fik en åben forbindelse med Nordsøen. Dette førte senere til, at Zuiderzee og Waddenzee blev til
 25. november – Knud Lavard kåres til helgen ved en kirkefest i Ringsted.
 29. december – Ærkebiskop Thomas Becket myrdes i domkirken i Canterbury af kong Henrik 2. af Englands soldater.

Født 
 28. juni – Valdemar 2. Sejr, konge i Danmark fra 1202 til sin død i 1241.

Dødsfald 
 29. december – Skt. Thomas Becket (se ovenfor)

Eksterne henvisninger 

70
Ordklasse

I grammatik er en ordklasse en lingvistisk kategori af ord der har egenskaber tilfælles. De kan defineres ved deres syntaktiske, morfologiske eller semantiske kendetegn. Dog er semantik ikke altid hensigtsmæssigt.

Et forskningsspørgsmål indenfor sprogforskning er om nogle ordklasseopdelinger er universelle, fx om alle sprog skelner mellem udsagnsord og navneord. Mange opdelinger inddeler ord i ca. ti ordklasser (den videnskabelige, latinske betegnelse er her i ental):

 Udsagnsord – verbum
 Navneord – substantiv
 Fællesnavn – appellativ
 Egennavn – proprium
 Kendeord – artikel
 Tillægsord – adjektiv
 Stedord – pronomen
 Talord – numerale
 Biord – adverbium
 Forholdsord – præposition
 Bindeord – konjunktion
 Udråbsord – interjektion

Se også 
 filologi

Referencer
1950'erne


Århundreder: 19. århundrede – 20. århundrede – 21. århundrede

Årtier: 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne – 1950'erne – 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'erne

År: 1950 1951 1952 1953 1954 1955 1956 1957 1958 1959

Begivenheder 
 Bruce Heezen opdagede den Midtatlantiske ryg
 Koreakrigen 1950-53
Josef Stalin døde i 1953
Opstand i DDR i sommeren 1953
 Ungarnopstanden 1956
 Poliovaccine blev opfundet i USA
 USSR opstedte Sputnik.
 Fjernsyn erstattede radio som det dominerende massemedium i de industrialiserede lande.
 IT-virksomheden Regnecentralen fremstillede den første danske computer DASK.
1950-53 VK-regering i Danmark med Erik Eriksen som statsminister og Ole Bjørn Kraft som udenrigsminister.
I 1953 blev Danmarks gældende Grundlov indført, hvorved Landstinget blev afskaffet og kvindelig arvefølge til tronen blev mulig.

Verdens ledere 
 Josef Stalin
 Nikita Khrusjtjov
 Dwight D. Eisenhower
 Harry S. Truman
 Winston Churchill
 Anthony Eden
 Harold Macmillan
 Konrad Adenauer
 Charles de Gaulle
 René Coty
 Fidel Castro
 Mao Zedong
 Gamal Abdel Nasser
 David Ben-Gurion
 Francisco Franco
 Kim Il-sung

Sportsidoler 
 Garrincha
 Jake LaMotta
 Rocky Marciano
 Gunnar Nielsen – dansk løber med 2 verdensrekorder i mellemdistanceløb.
 Poul Pedersen – dansk landsholdsspiller
 Pelé
 Ferenc Puskás
 Alfredo di Stéfano

Kunstnere 
 Abbott og Costello
 Brigitte Bardot
 Chuck Berry
 Marlon Brando
 James Dean
 Ava Gardner
 Audrey Hepburn
 Alfred Hitchcock
 Buddy Holly
 Jerry Lewis
 Peter Malberg
 Dean Martin
 Groucho Marx
 Marilyn Monroe
 Paul Newman
 Elvis Presley
 Little Richard
 Douglas Sirk
 James Stewart
 James Dean
 Elizabeth Taylor
 John Wayne

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1940'erne

Århundreder: 19. århundrede – 20. århundrede – 21. århundrede

Årtier: 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne – 1940'erne – 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne

År: 1940 1941 1942 1943 1944 1945 1946 1947 1948 1949

Begivenheder 
 Anden verdenskrig 1939-45
 Manhattanprojektet; udviklingen af den første atombombe og efterfølgende brugen over Hiroshima og Nagasaki
 Den arabisk-israelske krig 1948
NATO blev etableret i 1949.
Forbundsrepublikken Tyskland og Tyske Demokratiske Republik blev begge grundlagt i 1949.

Verdens ledere 
 Adolf Hitler
 Winston Churchill
 Josef Stalin
 Franklin D. Roosevelt
 Harry S. Truman
 Benito Mussolini
 Francisco Franco
 Philippe Pétain
 Charles de Gaulle
 David Ben-Gurion
 Hirohito
 Mao Zedong
 Kim Il-sung

Kunst

Kunstnere 
 Fred Astaire
 Abbott og Costello (Bud Abbott & Lou Costello)
 Ingrid Bergman
 Humphrey Bogart
 James Cagney
 Bing Crosby
 Bette Davis
 Clark Gable
 Judy Garland
 Cary Grant
 Rita Hayworth
 Katharine Hepburn
 Bob Hope
 Gene Kelly
 James Stewart
 Spencer Tracy

Film 
 Alfred Hitchcock: Rebecca (1940)
 Orson Welles: Citizen Kane (1941)
 Michael Curtiz: Casablanca (1942)
 Henry King: Sangen om Bernadette (1943)
 Leo McCarey: Går du min vej? (1944)
 Billy Wilder: Forspildte dage (1945)
 Frank Capra: It's a Wonderful Life (1946)
 William Wyler: De bedste år (1946)
 Elia Kazan: Mand og mand imellem (1947)
 John Huston: Tre mand søger guld (1948)
 Laurence Olivier: Hamlet (1948)
 Robert Rossen: Alle kongens mænd (1949)

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
Lidskjalv

Lidskjalv eller Hliðskjálf er Odins trone i den nordiske mytologi.

Det er ifølge Yngre Edda Odins tronstol, der står i Valhal. Når han sidder på Lidskjalv, kan han skue ud over hele verden og se alt, hvad der foregår.

I fortællingen om Frejs elskov berettes det, at Frej, da Odin ikke var hjemme, så sit snit til at sætte sig i Lidskjalv. Fra den så han og forelskede sig i jættedatteren Gerd. Den lille sølvfigur Odin fra Lejre fra omkring år 900, der blev fundet under udgravninger ved Gammel Lejre i 2009 viser Odin på Lidskjalv omgivet af ravnene Hugin og Munin.

Artefakter i nordisk mytologi
Odin
Von (nordisk mytologi)

Von er i nordisk mytologi en elv, hvis kilde er fråden fra Fenrisulvens mund.

Steder i nordisk mytologi
Midgårdsormen

Midgårdsormen (norrønt Jörmungandr) er i nordisk mytologi en del af jætteslægten. Han er barn af Loke og Angerboda. Hans søskende er Hel og Fenrisulven, og hans tre halvsøskende er Vale, Narfe og Sleipner.

Midgårdsormen ligger i verdenshavet, efter at Odin i asernes forsøg på at kontrollere bæsterne har kastet ham derud for at drukne ham. Ormen slynger sig om hele Midgård og bider sig selv i halen.

Thor konfronteres med Midgårdsormen to gange. Første gang, da Thor, Loke og Tjalve besøger Udgårdsloke. Her forsøger Thor forgæves at løfte en kæmpekat, som viser sig at være Midgårdsormen. Anden gang er under en sejltur, hvor Thor har selskab af jætten Hymer. Thor får lokket Midgårdsormen frem og vil dræbe ham med Mjølner, men forstyrres af Hymer. 

En mægtig vølve har spået, at Thor og Midgårdsormen vil mødes endnu en gang, nemlig ved Ragnarok, hvor de vil udkæmpe den endelige kamp. Midgårdsormen vil da komme op på land og bugte sig gennem dale og enge, og under den drabelige kamp vil Thor dræbe ormen, hvorefter han bliver dræbt af ormens edder.

Se også 
 Thors besøg hos Hymer for beretningen om Thors og Hymers fisketur, hvor de møder ormen.
 De nordiske guders familietræ
 Naga (mytologi)
 Ormen i dybet

Litteratur 
 Peter Vang Petersen: "Bid" (Skalk 1993 nr. 6; s. 28)

Eksterne henvisninger 

 Michael Neiß: "Midgårdsormen och Fenrisulven. Två grundmotiv i vendeltidens djurornamentik. Kontinuitetsfrågor i germansk djurornamentik, I." (Fornvännen 99 (2004); s. 9-25) 
 Michael Neiß: "Uppslagsrikt beslag från helig plats. Om djurornamentiken från Lilla Ullevi i Bro" (Fornvännen 105 (2010); s. 1-8) 

Skabninger i nordisk mytologi
Aborre

Aborren (Perca fluviatilis) er en almindelig ferskvandsfisk i Danmark. Den findes i næsten alle søer og damme samt i mange vandløb. Langs Østersøens kyster og i mange fjorde går aborren ud i brakvand. Den findes i øvrigt over næsten hele Europa og det nordlige Asien.

Udseende 
En aborre bliver almindeligvis omkring 20-30 cm. Langs siderne har den 5-7 striber. Aborren bliver sjældent over 50 cm og 2 kg. Den vokser meget langsomt, hvilket betyder at en aborre på 40 cm oftest er mere end 10 år gammel.

Gæller 
Ligesom andre fisk ånder aborren gennem gæller. De fire gæller bagest i munden er dækket af gællelåg. Gællebladene er fyldt med blodårer, og de ligger, så de kan optage ilten i vandet. For at få frisk vand til gællerne sluger aborren hele tiden en mundfuld vand. Når den lukker munden, presses vandet bagud, så det kommer forbi gællerne og ud af gællelågene. Hvis den er et sted, hvor der ikke er planter, og vandet er stillestående, har den svært ved at få ilt.

Levevis 
Nogle aborrer holder sig på lavt vand, hvor der er mange planter, som den kan gemme sig mellem og finde de småfisk og insekter, som den lever af. Andre aborrer strejfer ude over søens barbund, og i større søer som Furesøen kan den leve pelagisk.

Om vinteren opholder aborren sig, hvor der er dybere og vandet ikke så let bundfryser. Omkring april/maj, når vandet er 7-8 grader, kommer den ind på lavt vand for at gyde. I mange søer foregår gydningen også på dybere vand. En lille hun gyder ca. 4.000 æg, mens en stor hun kan nå op på 300.000 æg. En gydende hun følges af en eller flere hanner, der befrugter æggene. De måler cirka 2 mm og afgives i et meterlangt og næsten 15 cm bredt sammenhængende bånd, der hænger som en guirlande over trærødder og andre fremspring langs bredden.

Mange af æggene bliver ædt af søens andre dyr. Efter 2-3 uger klækkes ungerne og er ca. 6 mm lange. Hvis de lever i en sø, hvor der er føde nok, varer det 2-5 år, før de er kønsmodne. På det tidspunkt er aborren 15-20 cm lang. Men hvis de vokser op i en sø, hvor der mangler føde måske på grund af forurening, bliver aborren kønsmoden 7-10 cm lang, og alderen kan være 5-6 år. Disse aborrer kaldes for tusindbrødre.

Blandt aborrens naturlige fjender er gedden og sandarten.

Sportsfisk 
Aborren er en yndet fisk for lystfiskere. De fleste lystfiskerfangede aborrer er 500 g eller derunder. En aborre på 500 g er en fin fangst. En aborre over 1000 g er en rigtig stor fisk, også kaldet en specimen-fisk. Aborrer over 2 kg er en uhyre sjælden fangst. Danmarksrekorden er 2.785 gram.

I saltvand (brakvand) er mindstemålet 20 cm.

Billeder

Kilder og eksterne henvisninger 

 C. V. Otterstrøm (1881-1962). Fisk I. Pygfinnefisk. G.E.C. Gads Forlag. Bind 11 i Danmarks Fauna. København 1912.
 En dedikeret hjemmeside om aborren

Se også 
 Nedgarn
 Bundgarn
 Topgarn

Aborrefamilien
Ginnungagap

Ginnungagap var i nordisk mytologi det store tomrum, der var i midten af verden, før jorden blev skabt. Ginnungagap adskilte det sydlige flammehav Muspelheim, hvor ildjætten Surt hersker, fra det nordlige iskolde rige Niflheim, hvor den kæmpemæssige lindorm Nidhug lever.

Ginnungagaps rolle i skabelsen 
Den nordiske skabelsesberetning fortæller: Fra floden Hvergelmer i Niflheim begyndte 12 iskolde elve at strømme ind i Ginnungagap, hvor de mødes med flammer og lava fra Muspelheim. I dette møde i Ginnungagap mellem kulde og varme opstod et rimdække. Den varme luft fra Muspelheim fik rimen til at smelte, og af dråberne opstod urjætten Ymer, som var stamfar til jætterne, og her opstod det første liv ifølge den nordiske mytologi.

Det var her koen Audhumla og jætten Ymer levede, og det var her, at Odin og hans brødre Vile og Ve senere skabte verden af Ymers lig.

Se også 
 Skabelsen (nordisk mytologi)
 Ymer (nordisk mytologi)

Steder i nordisk mytologi
Vale

Vale er navnet på en gud fra norrøn mytologi, søn af Odin og Rind. I lighed med sine halvbrødre Balder og Høder overlever han Ragnarok. Også Loke og Sigyn har en søn ved navn Vale. 

Hos Saxo hedder Odin og Rinds søn Bo.

Vale som Lokes søn 
Efter at Loke havde narret den blinde Høder til at skyde en pil mod Balder, så han døde, blev Loke fanget og lagde ham over tre stene. Hans søn med Sigyn, der også hed Vale, blev forvandlet til en ulv, som sønderrev sin egen bror Narfe, hvis tarme blev brugt til at fastbinde Loke til stenene. Njords kone Skade bandt en hugorm op over Loke, så dens edder drypper ham ned i ansigtet, mens Sigyn holder en skål op under ormens gab for at opfange edderen. Men når skålen er fuld, må hun hver gang udenfor og tømme den, og imens drypper det fra ormen ned i Lokes ansigt. Da går hårde ryk gennem ham - jordskælv - og sådan vil han blive liggende frem til Jordens undergang.

Vale som Odins søn 
Men Balders død var ikke sonet ved Lokes straf, eftersom Høder - uforskyldt - havde forårsaget drabet. Ethvert drab krævede en hævn for genoprettelse af ættens ære og lykke. Den værste ulykke, som kunne ramme en æt, var netop, at den ene frænde var skyld i den andens død, da slægten ikke kunne hente oprejsning fra sig selv, og heller ikke kunne dræbe en af sine egne; det ville kun forøge ulykken. Men den skyldige kunne heller ikke tåles i familiekredsen, men måtte sendes væk som fredløs. For at skaffe en hævner til veje, opsøgte Odin kvinden Rind. Som sejdkyndig optrådte han i kvindeskikkelse, og avlede ved denne list en søn med hende. Han kaldte den nyfødte Vale, ligesom Lokes søn med Sigyn. Da drengen kun var nattegammel og endnu ikke vasket, dræbte han sin halvbror Høder og lagde ham på et bål.

Se også 
 De nordiske guders familietræ
 Balders død

Referencer

Eksterne henvisninger 

Aser
Jætter
Odins sønner
Mimer

Mimer er i den nordiske mytologi en jætte. Mimer var den klogeste af alle og blev gidsel  hos vanerne efter krigen med aserne. Han blev halshugget af vanerne, og hans hoved blev sendt tilbage til dem. Det står balsameret ved en af kilderne under Yggdrasil, Mimers brønd, og fik Odins ene øje i pant for sin visdom.

Mimer er søn af Bøltorn og bror til Bestla og er således også Odins morbror.

Jætter
Aser
1598

Konge i Danmark: Christian 4. 1588 – 1648

Se også 1598 (tal)

Begivenheder 
 7. januar – Boris Godunov overtager tronen i Rusland
 21. februar - Boris Godunov krones til zar i Rusland
 13. april – Henrik 4. af Frankrig udsteder Nantes-ediktet der giver Huguenotterne udstrakt trosfrihed

Født 
 Kirsten Munk

Dødsfald 
 13. september – Philip II af Spanien, spansk konge.

Eksterne henvisninger 

98
1930'erne

Århundreder: 19. århundrede – 20. århundrede – 21. århundrede

Årtier: 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne – 1930'erne – 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne

År: 1930 1931 1932 1933 1934 1935 1936 1937 1938 1939

Begivenheder 
 Den økonomiske krise begyndte i 1929 og sluttede på forskellige tidspunkter i 1930’erne.
 Kanslergadeforliget indgåes den 30. januar 1933, hvilket blev det mest kendte politiske forlig i Thorvald Staunings regeringstid.
 Den 16. marts 1935 blev Versaillestraktaten overtrådt, da Hitler beordrede en genoprustning af Tyskland.

Verdens ledere

Kunst

Personligheder 
 Kaj Munk
 Edvard Weie

Bøger

Film 
 Algiers, amerikansk dramafilm; Hedy Lamarrs Hollywood-debut film (1938)

Musik 
 The Ink Spots, amerikansk vokalgruppe dannes.

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1920'erne

Århundreder: 19. århundrede – 20. århundrede – 21. århundrede

Årtier: 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne – 1920'erne – 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne

År: 1920 1921 1922 1923 1924 1925 1926 1927 1928 1929

Begivenheder
De brølende 1920'ere
 Charles Lindbergh flyver som den første alene over Atlanten; fra New York til Paris d. 20.–21. maj 1927. Han fløj i det ombyggede postfly "Spirit of St. Louis".
 Wall Street-krakket begynder d. 24. oktober 1929 (Sorte torsdag) og når sit højdepunkt d. 29. oktober (Sorte tirsdag)

Personer
 17. maj 1928 - Idi Amin militær diktator i Uganda bliver født. (død 2003.)

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
Brådet

Brådet er en landtange mellem Æbeløholm og Æbelø i Kattegat. Landtangen eller draget er sjældent oversvømmet. Den er dannet af sand fra Æbeløs kyst, som med strømmen bliver ført rundt om øen og aflejret på Æbeløs sydside. Nogle steder er der spor efter havets overskyldning. Fra Æbeløholm går der et traktorspor  til Æbelø. I dag henligger Æbelø, Brådet  og Dræet som urørt natur efter at Aage V. Jensens Fonde i 1995 overtog dem, med det formål at give naturinteresserede et sted at dyrke deres interesser, og samtidig følge forandringerne fra de menneskelige aktiviteter, til urørt natur. Kysten ved Brådet er velegnet til lystfiskeri.

Lokaliteter i Nordfyns Kommune
Halvøer i Danmark
Dræet

Dræet er en småø syd for Æbelø i Kattegat. Øen har været ubeboet siden 1960, men der er stadig rester af bygninger på øen. Den blev købt af Aage V. Jensens Fonde i 1995 og er fredet. Øen er forbundet med Lindø på Fyn via en ebbevej.

Noter 

Øer i Danmark
Øer i Kattegat
Nordfyns Kommunes geografi
Æbeløholm

Æbeløholm er en ubeboet småø nordøst for Bogense og syd for Æbelø i Kattegat.
Via en ebbevej fra Lindø på Fyn er det muligt at vade over til øen, der med landtangen Brådet, der kun sjældent er oversvømmet, er forbundet med Æbelø. Landtangen eller draget sørger for, at sand og sten skylles videre til øens østlige og vestlige side og er dermed årsag til, at Æbeløholm vokser sig større.

Øer i Danmark
Øer i Kattegat
Nordfyns Kommunes geografi
1400

Regent i Danmark: Margrete 1. 1387-1412 og formelt Erik 7. af Pommern 1396-1439

Se også 1400 (tal)

Begivenheder 
 Henrik 4. af England kuer oprør.
 Jean Froissart skriver Chronicles.
 Medici familien bliver magtfuld i Firenze, Italien.

Født

Dødsfald 
 25. oktober (formodet dato) – Geoffrey Chaucer, engelsk poet (født cirka 1340).
 14. februar - Richard 2. af England fra 1377 til 1399, myrdes (født 1367).

Eksterne henvisninger 

00
1401

Regent i Danmark: Margrete 1. 1387-1412 og formelt Erik 7. af Pommern 1396-1439

Se også 1401 (tal)

Begivenheder 
 Margrete træder tilbage som formynder, men fortsætter med nærmest uændret indflydelse til sin død.
 Wittelsbacheren Ruprecht af Pfalz bliver konge i det tysk-romerske rige, en post han besidder til 1410.
 Wennemar Hasenkamp von Brüggeneye afløses af Konrad von Vietinghof som Den Liviske Ordens landemester.
 24. marts - Den mongolske storkhan Timur Lenk indtager Damaskus.

Født 
 12. maj - Kejser Shoko af Japan fra 1412 til sin død (dør 30. august 1428).
 Adolf 8. af Holstein, dansk greve (dør 4. december 1459).
 Nikolaus von Kues, tysk kardinal (dør 11. august 1464).
 27. oktober - Katherine af Valois, senere engelsk dronning (dør 3. januar 1437)
 21. december - Masaccio, italiensk maler (død i efteråret 1428).

Dødsfald 
 20. oktober - Fetaljebrødrenes anfører Klaus Størtebeker halshugges (født ca. 1360).

Eksterne henvisninger 

01
Fyn

Fyn (gl. stavemåde Fyen, latin: Fionia), er Danmarks tredjestørste ø og har et areal på 3.099 km², mens indbyggertallet er 469.947. Fyn er omgivet af det Sydfynske Øhav, Lillebælt, Kattegat, Storebælt og Lundeborgbæltet. Omkring Fyn ligger Langeland, Thurø, Tåsinge, Æbelø, Ærø, Strynø samt cirka 90 andre småøer. Det højeste punkt på Fyn er Frøbjerg Bavnehøj på 131 meter.

Indbyggerne på Fyn kaldes fynboer. I historien beskrives fynboerne som hyggelige, letlevende og muntre.

Historie 

Fyns historie har været kendetegnet af den rige landbrugsjord, de mange købstæder og rollen som trafikknudepunkt. Derudover er Fyn det sted i Danmark med flest herregårde.
Mange af de ældre landsbyer er velbevarede.

Tidligere var Fyn et selvstændigt amt, men med kommunalreformen i 2007 blev Fyn en del af Region Syddanmark.

Største byer 
Øens største byer ordnet efter indbyggertal (pr. ):

 Odense:  *
 Svendborg:  *
 Nyborg:  *
 Middelfart:  *
 Faaborg:  *
 Assens:  *
 Kerteminde:  *
 Ringe: 
 Munkebo: 
 Otterup: 
 Bellinge: 
 Strib: 
 Langeskov: 
 Bogense:  *
 Årslev: 
 Glamsbjerg: 
 Vissenbjerg: 
 Søndersø: 
 Nørre Aaby: 
 Aarup: 

Byer markeret med * er forhenværende købstæder.

Fynske dialekter 

Fynsk er en fællesbetegnelse for de dialekter af dansk, der tales på Fyn og nærliggende øer. Der skelnes normalt mellem mindst fire dialekter på selve Fyn: Øst-, nord-, syd- og vestfynsk – samt desuden tåsingsk, ærøsk og langelandsk. Vestfynsk kan desuden opdeles i nordvest- og sydvestfynsk. Men der er – eller har været – stor lokal varians inden for hovedgrupperne selv inden for kort afstand, f.eks. mellem enkelte landsbyer. De fynske dialekter udgør sammen med dialekterne på Sjælland og Lolland-Falster de såkaldte ømål.

På Fyn – og de omliggende øer – indeholder dialekterne endnu tre grammatiske køn: Han-, hun- og intetkøn. Dette gælder også dialekterne lollandsk og falstersk, hvad formentligt skyldes, at fynsk historisk har øvet indflydelse på lollandsk og falstersk, idet Odense fra middelalderen og frem til 1803 var bispesæde og administrativt centrum for Lolland-Falster. Til sammenligning indeholder rigsdansk kun to grammatiske køn: Fælles- og intetkøn.

Hankønsartiklen i ubestemt form er ei, og endelsen i bestemt form er -ei(i): Ei mar, mar'i, ei post, posti, ei vogn, vogni, ei ovn, ovni, ei kat, katti, ei mån*, måni (mand, post, vogn, ovn, kat, måne) osv. Afhængigt af stødgrænsen er der stød eller ikke i visse af ordene.

Se også 

 Fynshoved
 Hindsholm
 Liste over beboede danske øer
 Nordfyn
 Sydfyn
 Sydøstfyn
 Fyn (dokumentarfilm)

Eksterne henvisninger 
 Historisk Atlas – en interaktiv guide til lokal- og kulturhistorie i det sydlige Danmark 
 Om den fynske dialekt
 Nicolai Jonge: Danmarksbeskrivelse, 1777

Kilde