alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Spant

Spant er i skibsterminologi betegnelsen for det tømmer og/ eller stål, der udgør skibets skelet. Elementer i en flyvemaskines skelet kaldes også spanter.

Spanternes primære opgave er fastgørelse af skibsklædning samt afstivning af fartøjets konstruktion.

For stålskibe blev skibsklædninger tidligere fastgjort og samlet ved nitning, i dag anvendes næsten altid svejsning.

Flere spantesystemer er i anvendelse, blandt andet langskibs-, tværskibs- og kombinerede systemer.

Spanterne tjener til at give skibet form og styrke og kan betragtes som skibets sideben, udgående fra kølen, der er skibets rygrad. De egentlige spanter ligger i et plan lodret på skibets diametralplan, det midterste og bredeste benævnes midterspantet. I skibets ender danner spanter en større eller mindre vinkel med diametralplanet, de benævnes kantespanter. På spanter befæstes skibets klædninger og dæksbjælkerne, der bærer skibsdækkene. I træskibe er spanter dannet af to lag, hvis enkelte stykker forløber hinanden, det ene består af bundstokken, et buet stykke tømmer, der med midten af sin bugt hviler på kølen, den forlænges opefter med en eller flere oplængere efter skibets størrelse og øverst hangeren; det andet lag består nederst af sitterserne, der støder mod hinanden oven på kølens midte, opefter forløber de ligeledes i oplængere og ender i stødholter.

Spanter sammenboltes til et hele og fastholdes endvidere til kølen ved kølsvinet, en svær bjælke, der går fra stævn til stævn langs kølen oven på spanter. Kølsvin og spanter boltes til kølen med lange kobberbolte. Disse spanter kaldes fastespant, mellem dem anbringes lettere byggede spanter, fyldespanter. I jernskibe er spanter sammenbyggede af plader og vinkler og består af bundstok, der er en plade, der går fra kiming til kiming, og hvortil spantevinklen nittes; på modsat side af denne nittes kontravinklen, og oven over bundstokken nittes spanter og kontravinkel sammen. I større jernskibe haves ogsaa langskibs s., de saakaldte stringere, til at give langskibsstyrke.

Spantebukke er bukke, der benyttes til at rejse spanter på beddingen, hvor skibet bygges. Spanteloft er et stort loftsgulv, hvorpå samtlige spanter til et skib opridses i fuld størrelse. Spanterids er en tegning, der viser formen af alle skibets spanter.

Eksterne henvisninger 
 Salmonsens Konversationsleksikon, bind XXI, s. 1059 (opslag: Spanter)

Skibsterminologi
Stag

Stag er i skibsterminologi betegnelsen for en line (typisk en stålwire) der afstiver masterne i skibets længderetning.

Betegnelsen bliver også brugt om en beslægtet anvendelse i konstruktionen af broer, de såkaldte skråstagsbroer, hvor skrå stag, som kan være indstøbt i beton, holder brodækket oppe.

Kilder 

Skibsterminologi
Stagsejl

Et stagsejl er i skibsterminologi betegnelsen for et trekantet sejl, der som regel sættes på stag mellem skibets master eller som forsejl.

Skibsterminologi
Stang (skibsterminologi)

En stang er i skibsterminologi betegnelsen for en ekstra sektion, som forhøjer den egentlige mast.

Skibsterminologi
Energioverførsel
Styreåre

En styreåre er i skibsterminologi betegnelsen for en bredbladet åre på skibets styrbords side, som man styrer skibet med.

Romerske skibe havde en styreåre på hver side i skibets agterende, forbundet med en tværstang. Ved at skyde stangen til den ene eller anden side kunne rorgængeren ændre stillingen på begge ror samtidig. Vikingernes skibe var udstyret med én styreåre på højre side. Derfor kaldes højre side af skibe endnu i dag for styrbords side (venstre side kaldes bagbords side). I den tidlige middelalder begyndte man at konstruere skibene med et stavnror centreret i forlængelse af skibets køl. Dette var mere hensigtsmæssigt end én styreåre, da det ikke stak dybere end det øvrige skib, og styrede lige effektivt uanset om skibet krængede til den ene eller den anden side.

Der har også eksisteret skibe med to styreårer, antagelig dog kun brugt en ad gangen, i den læ side.

Se også 
 Ror

Eksterne henvisninger 
 Lawrence V. Mott, The development of the rudder, Texas A&M Press, 1997. .

Skibsterminologi
Energioverførsel
Stævn

En stævn  eller stavn er i skibsterminologi betegnelsen for den ene ende på et skib, som regel forstavnen, men undertiden også agterstavnen.

Skibsterminologi
Skibstyper

Skibstyper er et begreb som kan anvendes gruppevis på forskellige skibe og fartøjer i forbindelse med deres oprindelse, opbygning, konstruktion,  anvendelse, funktion etc.

Gruppering

Fiskeri
Fiskekutter
Fiskesmakke
Hvalfanger
Kutter
Trawler

Fragtskibe (Cargofartøjer)
Bulk carrier – massegodsskib som transporterer malm, kul og andet bulkgods.
Coaster – mindre fragtskib til brug i mindre farvande.
Containerskib
Gastanker – til transport af LNG-, LPG- og andre gasarter med samme fysiske egenskaber
Kemikalietanker – Solvent- og produkttanker til transport af farlige stoffer
Køleskib
Supertanker (skib)
Ro-Ro skibe (Roll on/Roll off)

Fyrskibe

Færger
Cruisefærge
Færge
Jernbanefærge

Hjælpefartøjer
Forsyningsskib (offshore)
Isbryder
Redningsbåd
Slæbebåd

Krigsskibe
Aviso
Fregat
Forsyningsskib (militær)
Hangarskib
Hjemmeværnskutter
Kanonbåd
Kaperskib
Korvet
Krigsskib
Krydser
Landgangsskib
Linjeskib
Minelægger
Minerydningsfartøj, Minestryger
Patruljefartøj
Slagskib
Torpedobåd
Undervandsbåd

Lystfartøjer
12-meter
Havkapsejler
Kragejolle
Lystbåd

Mindre fartøjer
Chalup
Færøbåd
Jolle
Kajak, Nau
Konebåd
Lægter (lastfartøj)
Sivbåd
Udriggerkano, Proa

Passagerskibe- og både
Krydstogtsskib – et ofte spektakulært passagerskib, der anløber destinationer med turister

Sejlskibe
Bark
Barkentine
Brig
Brigantine
Evert – fladbundet sejlskib til sejlads på lave vanddybder
Fløjte (skib)
Fuldrigger
Galease
Hukkert
Jagt (skib)
Ketch
Klipper
Krejert
Kuf
Kogge
Lugger
Pinasse
Sjægt
Skonnert
Skonnertbrig
Skude
Slup
Smakke
Snau
Tjalk
Snekke
Yacht
Yawl
Windjammer

Specialskibe
Boreskib – skib til boring efter olie.
Bugserbåd
Flydekran – fartøj til håndtering af svært materiel på vanskeligt tilgængelige steder.
Heavyliftskib
Inspektionsskib
Kabelskib – skib til nedlægning af el- og telefonkabler etc. på sø- og havbund.
Pram, Mudderpram

Udenfor gruppering
Birem – skib fra oldtiden
Caravela rotunda
Dampskib
Hovercraft – luftpudefartøj drevet af luftpropellere.
Hjuldamper
Hydrofoilfartøj
Dhow
Dromon
Galej
Galeoth
Galleon
Junke
Karavel
Karak
Katamaran
Kongeskib
Kølbåd
Langskib
Long-tail båd
Trimaran
Trier
Vikingeskib
Ostindienfarer
T

T, t er det 20. bogstav i det latinske alfabet og i det danske alfabet; det stammer fra det græske tau.

I de nyeuropæiske sprog bruges t som regel med lydværdien [t]; stumt bogstav er t i franske ord som parquet, huguenot; "mouilleret" [t] betegnes i tjekkisk ved t’. Græsk θ gengav romerne ved th, og denne skrivemåde er beholdt i mange nyeuropæiske sprog, skønt th nu som oftest betegner den almindelige t-lyd (fransk théâtre, engelsk Thomas, tysk Thron); i engelsk udtales th dog i flere ord som [þ]: Theodor, method, fremdeles haves [þ] i engelske ord som thing, bath, worth, mens th betegner den stemte lyd [ð] i engelske ord som this, that, with, bathe. I nuværende dansk retskrivning bruges som oftest stavemåder som teater, matematik og så videre; th beholdes dog som regel i navne som Thor, Thomsen, Thisted og så videre og i det gamle ord thi (derfor).

I de germanske sprog svarer t normalt til indoeuropæisk d: latin duo, dansk to, latin domare, dansk tæmme, latin ventus, dansk vind (se også Lydforskydning). I dansk er fællesnordisk t efter vokal blevet til lyden [ð], skrevet d. Skrivemåden med t er dog beholdt i enkelte ord: at, det, fremdeles i participiumsendelser som elsket og så videre. Et nyt t i forlyd er opstået i dansk af fællesnordisk þ: tie, oldnordisk þegja, tag, oldnordisk þak.

Anvendelser 

Tegnet T har mange anvendelser:
 t er forkortelse af ton
 t. med punktum er en forkortelse af time
 t er forkortelse for tara, dvs. vægten af emballagen.
 T er forkortelse for præfikset tera
 T er en forkortelse for tesla
 T er atomtegn for isotopen tritium
 T er i stelnumre VIN-kode for modelår 1996

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
Trimaran

En trimaran er i skibsterminologi betegnelsen for et treskroget fartøj, gerne med et stort midterskrog og to mindre sideskrog, som alle er forbundet over vandlinjen.

Nogle trimaraner kan sejle med en fart af ca. 40...60 km/t (25...35 knob). Med sat sejl kan man mærke accelerationen som følge af selv mindre vindstød.

Eksterne henvisninger 
 Billede af 60 fods trimaran i Egå marina

Se også 
 katamaran, båd, skib, transport, pantamaran

Skibstyper
Flerskrogsjoller
Underholdning

Underholdning er kunsten at holde mennesker beskæftiget på en måde så de har det sjovt eller føler sig åndeligt eller intellektuelt stimuleret.

Underholdning bliver tit formidlet gennem et medie som for eksempel musik, tv, radio, teater, tegneserier eller andet.

Se også 
 Spil
 Cirkus
 Sightseeing
Ungdomsorganisation

En ungdomsorganisation er en organisation, der har unge mennesker som medlemmer og ledere. Frivillige ungdomsorganisationer findes indenfor en lang række emneområder. Nogle ungdomsorganisationer beskæftiger sig med emner, der er af særlig interesse for unge, mens andre arbejder med almene emner ud fra en ungdomssynsvinkel.

Der findes et stort antal ungdomsorganisationer i Danmark. Mange af dem er medlem af Dansk Ungdoms Fællesråd.

Se også 
 Pionerbevægelsen
U

U, u er det 21. bogstav i det latinske alfabet og i det danske alfabet.

Andre betydninger 
Tegnet U har flere betydninger:
 Kemisk tegn for uran.
 Biokemisk forkortelse for nukleinsyren uracil
 Tegnet u kan betyde atommasseenhed
 Partibogstav for partierne Demokratisk Fornyelse og De Uafhængige
 Symbol for elektrisk spænding, bl.a. i Ohms lov
 Bruges som  forkortelse for "You"

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
V

V, v er det 22. bogstav i det danske alfabet og i det latinske alfabet.

Andre betydninger 
V har flere betydninger:
 Romertal – V angiver tallet 5
 van eller von – v er en forkortelse af det hollandske eller tyske indskudsnavn van eller von, som begge betyder fra
 Vanadium – V er det kemiske tegn for vanadium
 Velocity – v er en forkortelse for fysisk-hastighed
 Venstre –  V er partibogstav for det danske politiske parti venstre
 Vest – V er forkortelse for den geografiske retning vest
 Volt – V er forkortelse for den elektriske spændingsenhed volt
 Volumen – V er en forkortelse for en rumfangsenhed
 V-tegn – et håndtegn
 Stelnummer – V er VIN-kode for modelår 1997

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
Vant

Vant er i skibsterminologi betegnelsen for en line (i dag typisk en stålwire) der afstiver masterne på tværs af skibet. Flertal af "vant" er "vant" eller "vanter". Vantet kan være forsynet med tværgående liner, vævlinger (rebstigefunktion), så søfolk og evt. marinesoldater kan entre op i vantet.

Se også
 Vantskrue

Skibsterminologi
W

W, w, dobbelt-v er det 23. bogstav i det danske alfabet og det latinske alfabet.

Andre betydninger 
Tegnet W har mange betydninger.
 Betegnelse for måleenheden watt, se effekt
 Kemisk tegn for wolfram (engelsk: tungsten)
 W-boson
 VIN-kode for modelår 1998

Historie 
Ligaturen "uu" eller "vv" brugtes i oldhøjtysk og i den tidligste oldengelske skrifttradition, for at udtrykke den germanske labiovelær approksimant som i moderne engelsk udtale af "water". På denne tid udtaltes lyden i ordet "vand" på denne måde i alle germanske sprog, ikke kun i engelsk.

Latin og de romanske sprog havde allerede mistet denne lyd og havde erstattet den med en labiodental hæmmelyd "v", som i moderne dansk. Det var den lyd, bogstavet "v" stod for. Derfor foretrak de vestgermanske skrivere helst at indføre et nyt tegn for den særegne germanske lyd, mens de skandinaviske alligevel blev tilfredsstillet af det latinske "v".

I det angelsaksiske runealfabet havde man brugt runen ᚹ "wynn" for at betegne denne lyd, og angelsakserne indførte runen som bogstavet Ƿ i det latinske alfabet som en erstatning af "uu". Runen blev imidlertid erstattet med "uu" igen efter den Normanniske erobring af England. Senere blev "uu"/"vv" til ét bogstav, nemlig "w". Der var nemlig ingen forskel mellem bogstaverne "u" og "v" i tidlig latinsk skift. Dette er også grunden til, at bogstavet kaldes "dobbelt-v" på dansk, men "dobbelt-u" på engelsk.

På grund af senere lydændringer er udtalen af bogstavet "w" i tysk (og ligeså af "v" i dansk "vand") blevet stort set identisk med udtalen af bogstavet "v" i de romanske sprog. Den oprindelige udtale er bevaret i engelsk og i jyske dialekter.

W i dansk i dag 
Bogstavet W er forholdsvis nyt i dansk, og bruges udelukkende i fremmedord og navne. W blev før 1980 i dansk regnet som variant af V og alfabetiseredes sammen med dette bogstav. (Denne alfabetisering var også gældende indtil 2006 på svensk).

Referencer

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
X

X, x er det 24. bogstav i det danske alfabet (det 23. i det latinske alfabet). Romerne lånte Χ (chi) fra grækerne og brugte det som tegn for lydforbindelsen ks, hvilken værdi det havde hos grækerne i Syditalien, medens de østlig boende grækere (ionerne m.fl.) brugte X som tegn for kh og betegnede ks ved Bogstavet Ξ (ksi). Blandt de moderne europæiske folk, som bruger det latinske alfabet, har mange (tyskere, hollændere, italienere, polakker og tjekker) enten helt opgivet brugen af x som lydtegn eller indskrænket dets brug til fremmedord; også i dansk bruges x kun lidet: efter den nu autoriserede retskrivning kun i nogle fremmedord, men ombyttes ellers med ks. På spansk brugte man x ("equis") tidligere med lydværdien x på steder, hvor nu skrives j, eksempelvis Don Quixote, nu Don Quijote. I de sprog, som vedvarende bruger x, er det som regel tegn for ks, sjældnere (som engelsk exact, anxiety, fransk exécuter, Xénophon) for stemt gz. Med lydværdien s bruges det i almindelig dansk, norsk og svensk Udtale som forlyd (Xenofon, xylograf), ligeledes i de spanske ord som expectación, extremidad, og i franske ord som soixante, Bruxelles; den tilsvarende stemte lyd [z] betegnes ved x i franske ord som deuxième, dix-huit. Stumt tegn er x i slutningen af franske ord som bijoux, crucifix, Bordeaux.

X benyttes i mange sammenhænge:
 X repræsenterer tallet 10 (ti) i romertallene.
 x betegner i matematikken en ubekendt størrelse. Alle bogstaver kan bruges, men x er mest udbredt. Brugen kan spores tilbage til det babyloniske ord ?ay 'thing' som blev stavet med begyndelsesbogstavet x i oldspansk eller (ifølge andre kilder) en forkortelse af Latin causa, som var en oversættelse af det arabiske š.
 Multiplikationstegnet kryds; ×.
 Krydsprodukttegnet kryds; ×.
 Abscissen i et koordinatsystem.
 Et kryds i spil, som for eksempel "kryds og bolle".
 Bruges på engelsk som forkortelse. Eksempler: Xmas (Christmas), Xtal (Crystal), reXn (reaction) and Xing (crossing). Man kan træffe på Xiania (Kristiania, nuv. Oslo.)
 The X Window System (Refereres uformelt som 'X') er et stykke open source software udviklet af MIT. Programmet muliggør at andre programmer kan fremvise vinduer på grafiske terminaler. Det er mest anvendt på Unix-systemer og afledte systemer af Unix, men er også tilgængeligt for andre operativsystemer.
 VIN-kode for modelår 1999

Latinske bogstaver
X-bunden arv

X-bunden arv er nedarvning af egenskaber, som er placeret på X-kromosomet. 

Farveblindhed og blødersygdommen hæmofili er eksempler på X-bunden arv.

Eksterne henvisninger
 http://www.wolsing.dk/biologi/opslag/x/x_bunden_arv.html 
Genetik
X-enhed

X-enhed (forkortet XE) er en enhed til måling af meget små afstande, for eksempel bølgelængden af gamma- og røntgenstråler. X-enhed indførtes 1925 af Manne Siegbahn og er cirka 1,00202 · 10−13 meter, det vil sige cirka 10−4 nanometer. Omkring 1965 begyndte X-enhed at blive erstattet af Ångstrøm som er 0,1 nm.

Kilder 

Længdeenheder
X-mas

X-mas er en lagerøl pilsner brygget af Royal Unibrew og laven i både en hvid og blå udgave. Øllen sælges hvert år op til jul som en julebryg og frigives på J-dag.

Historie 
Den hvide X-mas (Hvidgran) blev første gang brygget i 1968 af Thor-bryggeriet i Randers og var den første danske julebryg i guldølsklassen. Øllen var tiltænkt den jyske marked og kom først til salg på Sjælland i 1996. Den blå variant, Blågran, kom på markedet i 1993. Begge øl har siden 1999 været en del af Royal Unibrews "Royal-serie".

Selve udtrykket X-mas er en engelsk forkortelse af Christmas, der betyder jul.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Ølmærker fra Danmark
Royal Unibrew
Etableret i 1968
Julemad
X-Men

X-Men, på dansk også kaldet Projekt X, er en amerikansk tegneserie udgivet af Marvel Comics, der omhandler en gruppe superhelte. Serien udgives også på dansk af forlaget Egmont.

Gruppen X-Men 
X-Men er en gruppe mutanter, der bruger deres individuelle overnaturlige evner til at bekæmpe forbrydere og superskurke. X-men bliver som regel også udsat for had og forfølgelse fra den omgivende verden.

Gruppens leder er professor Charles Xavier, også kaldet 'Professor X'. Xavier grundlagde X-Men som en skole for unge mutanter med særlige evner i en drøm om, at mutanter (Homo superior) og mennesker (Homo sapiens) kunne leve sammen.

Medlemmer 
Gennem tiderne har bl.a. følgende været en del af X-men: Cyclops, Jean Grey, Wolverine, Ice man, Beast, Angel, Rogue og endog deres ærkefjende Magneto.

Fjender 
Blandt X-mens vigtigste fjender kan nævnes: Magneto, Apocalypse, Onslaught og Juggernaut.

De vigtiste superskurkegrupper i X-Men-universet er Brotherhood og Hellfire Club.

Tolkning 
X-Men er ofte blevet tolket som en socialpolitisk kommentar hvor mutantene er metaforer for religiøse og etniske minoriteter som føler sig undertrykt. Professor X er i den sammenhæng blevet sammenlignet med afroamerikanske borgerrettighedsforkæmpere som Martin Luther King Jr. og Magneto med den mere militante Malcolm X.

Udgivelser 
X-Men udkom første gang på amerikansk i 1963. På dansk udkom serien første gang – under titlen X-Mændene – fra 1973-1974. Fra 1984-1998 er serien udkommet under navnet Projekt X, og siden 1999 under den amerikanske titel X-Men. I oktober 2004 var Egmont Serieforlaget nået til dansk X-Men nummer 127.

Mutanten 'Wolverine' har også været udgivet på dansk som selvstændigt blad i 4 numre under titlen Jærven i 1996 og 12 numre under titlen Wolverine i 2001-2002, ligesom forlaget G. Floy Studios har udgivet album med ham.

Andre medier 
På trods af succesen som tegneserie, gik der mange år før X-men fik deres første TV-show (en tegnefilm på Fox), og mange år efter dette før biograffilmen X-Men kom på tapetet (2000, 20th Century Fox). I 2003 blev den anden biograffilm med X-Men, kaldet X2, udsendt og i 2006 kom den tredje film X-Men: The Last Stand. Senere fulgte en reboot af serien, med X-Men: First Class (2011), X-Men: Days of Future Past (2014) og X-Men: Apocalypse (2016).

Eksterne henvisninger 

 X-Men på ComicWiki 
 X-Men på marvel.com 

 
Tegneserier fra USA
Xantelasma

Xantelasma er gule, flade pletter, almindeligvis omkring øjnene, består af fedt. Ordet har sin oprindelse i græsk. 

Ordet xanthom er identisk med xantelasma.

Hudsygdomme
Øjensygdomme
Xanten

Xanten er en by i Tyskland, nærmere bestemt i Nordrhein-Westfalen. Xanten har en femskibet romansk-gotisk domkirke (13. – 16. århundrede). Romerne grundlagde Castra Vetera I, som en militærlejr her i cirka år 15 f.Kr. Under et oprør blev denne militærlejr ødelagt, og et nyt Castra Vetera II blev bygget i år 70 efter kristus.

I 1614 blev der indgået en fred i Xanten efter stridighederne om hvem der skulle arve hertugdømmerne Jülich og Cleve

I Nibelungenlied er Xanten føde- og hjemsted for Siegfried.

Notable personer 

 ca. 1075, Norbert af Xanten (død 1134), katolsk biskop og grundlægger af Præmonstratenserordenen
 1230, Gottfried Hagen (død 1299), skriver i Köln
 1794, Diederich Franz Leonhard von Schlechtendal (død 1866), botaniker
 1828, Georg Bleibtreu (død 1892), maler
 1829, Johannes Janssen (død 1891), historiker
 1935, Reinhart Maurer, filosof

Eksterne henvisninger 

Byer i Nordrhein-Westfalen
Hanse
Xanthin

Xanthin er et organisk stof som forekommer blandt andet i lever, blod og visse blæresten. Det er en fysiologisk vigtig kvælstofforbindelse nærmere bestemt en purinbase, som i organismen dannes af puriner for eksempel adenin. Med andre ord er xanthin et intermediat i nedbrydningen af puriner til nitrogenholdige ekskretionsprodukter. Xanthin opstår også ved spontan hydrolytisk deaminering af guanin i DNA, hvilket repareres ved base excision repair.

Xanthin er sammen med uracil, sukkerstoffer og fosfater fundet i en meteor som faldt ned i Østrig i 1969. De er de grundlæggende komponenter, der skal bruges til at danne dna. Dette har givet anledning til omstridte teorier om at meteorer kan have bragt de organiske molekyler som blev brugt i de første livsformer, til Jorden ..

Referencer 

Biokemi
Fysiologi
Xanthos

Xanthos er en oldtidsby i Lykien i det sydvestlige Lilleasien. Det ligger lidt vest for den moderne by Kaş

Xanthos blev år 545 f.Kr. ødelagt af perserne og år 42 f.Kr. ødelagt af Brutus. Oldtidsbyen har gravmonumenter fra senarkaisk tid. Ved kysten ligger Patara.

Området blev optaget på UNESCO's Verdensarvsliste i 1998.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Jan Zahle, Harpyiemonumentet i Xanthos. En lykisk Pillegrav. Vol 289 i Studier fra Sprog- og Oldtidsforskning, Museum Tusculanums Forlag, København, 1975. 

Verdensarvsområder i Tyrkiet
Xanthippe

Xanthippe var Sokrates' hustru i det antikke Athen. Parret havde tre sønner.

Navnet 
"Xanthippe" betød "blonde hoppe", af gammelgræsk ξανθός "xanthos" (= blond) og ‘ιππος "hippos" (= hest). Der fandtes mange græske personnavne med tilknytning til heste, fx Filippos = hesteven og Hippokrates = hestetæmmer, mens Xanthippus (= blonde hest) var far til Perikles. I græsk mytologi vandt Pelops prinsesse Hippodamia, samt hendes trone, efter at have besejret og dræbt hendes far i et stridsvognløb; og Hippomenes vandt Atalanta, samt hendes trone, ved at besejre hende i et kapløb.  Hippos i et gammelgræsk navn tyder på en aristokratisk familie.  Endnu en grund til at tro, at Xanthippe var af fornem familie, er, at hendes ældste søn fik navnet Lamprokles i stedet for Sofroniskos efter Sokrates' far. I det antikke Athen var skikken nemlig at opkalde ens første barn efter den mest berømte af barnets bedstefædre. Xanthippes far hed formodentlig Lamprokles. Når det ældste barn fik navn efter sin morfar, har morfaren været af højere rang end farfaren.  Xanthippes næstældste søn blev opkaldt efter sin farfar Sofroniskos.

Eftermæle 

Der kendes få sikre fakta om Xanthippe. Hun nævnes dog ofte for sin skarpe tunge, og siges at være den eneste, der kunne lukke munden på Sokrates (og den eneste, der nogensinde slog ham i en diskusssion). Xenofon skildrer hende som en arrig kvinde, stridslysten og ondsindet. Hun skulle efter sigende have haft et dårligt temperament og været personificeringen af en rappenskralde.

Imidlertid må Sokrates heller ikke have været særlig let at leve sammen med, da han (i modsætning til sofisterne) ikke tog sig betalt for sin undervisning. Hans eneste bidrag til husholdets økonomi var således – siges det – mad og gaver fra venner, samt de tilfældige mønter, han fandt på sine daglige vandreture rundt i Athen.

I sin dialog Symposion hævder Xenofon, at Sokrates beskrev Xanthippe som "den vanskeligste at komme overens med af alle de kvinder, der findes". I en anekdote kommer Sokrates hjem til hende og skældes huden fuld, førend han er kommet gennem døren, hvor hun afsluttende overhælder ham med en bøtte snavsevand (i nogle versioner er der endog tale om en natpottes indhold). Sokrates skal have svaret på sit sædvanlige, flegmatiske vis: "Efter torden kommer regn." 

Da Sokrates i Xenofons Symposion bliver spurgt, hvorfor han giftede sig med Xanthippe, svarer han, at han er som den mand, der ønsker at blive rideekspert, og derfor vælger en temperamentfuld hest: "Jeg ønsker at have med mennesker at gøre enkeltvis, og beskæftige mig med menneskeheden generelt, og derfor mit valg af ægtefælle. Jeg ved, at hvis jeg kan tolerere hendes ilterhed, så kan jeg med lethed knytte mig til ethvert menneske."

Henvisninger

Litteratur 
 Focus etbindsleksikon, Gjellerup 1976
 Lademanns Leksikon
 Lademann Fremmedordbog, 1987

Personer fra antikkens Grækenland
Tjek fødsels- og dødsår
Kvinder i antikken
Xantofyl

Xantofyl er et gult farvestof, beslægtet med karotin, som findes i plantecellers grønkorn.

Cellebiologi
Xantogen-forbindelse

En xantogen-forbindelse er en organisk svovlforbindelse der blev opdaget i 1823 af den danske kemiker Zeise (1789-1847).

Organiske forbindelser
Xantoprotein-reaktion

Xantoprotein-reaktionen er en kemisk reaktion til påvisning af proteinstoffer. Reaktionen viser sig ved, at proteiner ved opvarmning med koncentreret salpetersyre danner gule forbindelser, der ved opløsning i baser giver en orangerød farve.

Biokemi
Xarel-lo

Xarel·lo er en hvidvinsdrue, der er udbredt i det nordøstlige Spanien og især bruges til cava – sammen med druerne Parellada og Macabeo.

Druesorter
Xenia (pigenavn)

Xenia er et pigenavn med oprindelse i det græske ξενία, der betyder "tjenerinde" eller "gæstfrihed". Varianter af navnet er Xena, Ksenia, Kseniya og Ksenija. Navnet er ikke specielt almindeligt i Danmark, hvor 756 personer bar et af navnene i 2017 (660 hed Xenia).

Kendte personer med navnet 
 Xenia Alexandrovna, russisk storfyrstinde.
 Xenia Lach-Nielsen, dansk skuespiller.

Navnet anvendt i fiktion 
 Xenia Onatopp er en person i James Bond-filmen GoldenEye (1995); hun spilles af Famke Janssen

Referencer 

Pigenavne
Xenie

Xenie er et botanisk udtryk for det fænomen, at støvkornet ved bestøvningen influerer på frugtdele uden for kimroden, især frøhviden.

Botanik
Xenofanes

Xenofanes fra Kolofon , c. 570 f.Kr. – c. 478 f.Kr. var en græsk filosof, teolog, digter og kritiker af religiøs polyteisme. Xenofanes bliver anset som en af de vigtigste førsokratiske filosoffer. Eusebius, der citerer Aristokles fra Messene, siger, at Xenofanes var grundlæggeren af en filosofilinje, der kulminerede i Pyrrhonisme. Denne linje begynder med Xenofanes og går gennem Parmenides, Melissos fra Samos, Zenon fra Elea, Leukippos, Demokrit, Protagoras, Nessas of Chios, Metrodoros fra Chios, Diogenes of Smyrna, Anaxarkos og til sidst Pyrrhon. Det har siden antikken også været almindeligt at betragte Xenofanes som lærer af Zenon fra Elea, der var Parmenides kollega og generelt forbundet med den Eleaterniske skole, men i dag er den almindelige opfattelse ligeledes, at dette er forkert.

Xenofanes blev født i byen Kolofon i Jonien. Han levede et liv på farten efter at have flygtet fra Jonien i en alder af 25, da perserne overtog landet. Han fortsatte med at rejse i hele den græske verden for yderligere 67 år og endte til sidst i de græske kolonier i, hvad der nu er Italien og Sicilien. Nogle lærde siger, at han levede i eksil i Sicilien. Kendskabet til hans synspunkter stammer fra fragmenter as hans poesi, der overlever som citater med senere græskere forfattere. At bedømme ud fra disse kritiserede og satiriserede hans elegiske og jambiske poesi en bred vifte af ideer, herunder Homer og Hesiod, troen på antropomorfe gudernes panteon og grækernes ærbødighed for atletik. Han er den tidligste af de græske digtere, der hævder udtrykkeligt at skrive til fremtidige generationer og skabe "berømmelse, der når hele Grækenland og aldrig dør, mens de de græske sange lever."

Referencer 

Førsokratikere
Oldgræske filosoffer
Xenokrates

Xenokrates (født ca. 396 f.Kr., død ca. 314 f.Kr.) var en græsk filosof og en af Platons elever og efterfølgere. Han var fattig, men meget veltalende. Han talte så godt for sig, siges det, at en fuld ung mand (Polemon), blev så imponeret af Xenokrates tale at han umiddelbart blev afholdsmand resten af sit liv og begyndte at studere filosofi og efterfulgte Xenokrates som forstander for Platons akademi. Xenokrates delte filosofien ind i logik (dialektik), fysik (naturfilosofi) og etik. Han anses ofte for at være den første der forsøgte at skelne mellem sindet, kroppen og sjælen. Han hævdede, at virkeligheden er en kombination af erkendelse, kundskab og opfattelse.

Oldgræske filosoffer
Xenokrati

Xenokrati er græsk og kommer af ordene xeno (fremmed eller gæst) og kratia og betyder fremmedherredømme. Vi har i Danmark senest haft et xenokrati, da tyskerne i 1940 til 1945 havde besat landet.

Styreformer
Xenotransplantation

Xenotransplantation er transplantation af celler, væv eller organer på tværs af arter. Af xenos = fremmed, og transplantation = overførsel af væv. Eksempelvis arbejdes der på at overføre nerveceller, hjerte og lever fra svin til mennesker.

Kilder og Eksterne henvisninger 
 Website om etik indenfor bioteknologi

Se også 
 Bartley P. Griffith
 Hjertetransplantation

Lægevidenskab
Xerasi

Xerasi er det græske ord for en hudsygdom med abnorm tørhed og skørhed af håret, der går i stå i væksten.

Hudsygdomme
Xerasia

Xerasia er en hårsygdom, hvor håret bliver tørt og skørt. Xerasia kommer fra det græske ord xeros, der betyder "tør."

Referencer 

Sygdomme
Jerez de la Frontera

Jerez de la Frontera, sherryens hjemby, tidligere stavet Xeres de la Frontera. "X"-lyden (som på kastiliansk svarer til -ch i tysk ach eller gælisk loch) skrives i dag med et "j". I de latinamerikanske lande udtales lyden mere som sj- (som i sjæl). Så når man udtaler Xeres som de gør i Sydamerika, får man "sjeres". Derfor siger englænderne og vi sherry. Blandt andre bliver brændevinen Brandy de Jerez produceret i byen.

Eksterne henvisninger 

Byer i Andalusien
Xeroderma pigmentosum

Xeroderma pigmentosum er betegnelsen for en sjælden hudsygdom med lysudslæt og efterfølgende pigmentering. I slutstadiet dannes multiple hudcancere. 

Det er en recessivt arvelig sygdom, der skyldes nedsat evne til at reparere på DNA-skader i cellernes arvemateriale.

Xeroderma er græsk for tør hud eller pergamenthud.

Hudsygdomme
Xerofagi

Xerofagi (græsk) betyder "tør føde". De gamle kristne holdt en fasteperiode, hvor de alene indtog tør føde.

Kristendom i antikken
Xeroftalmi

Xeroftalmi er græsk for øjentørsot, en øjensygdom som opstår ved mangel på A-vitamin.

Sygdommen er alvorlig især for børn. Xeroftalmi giver udtørring og henfald af øjets horn- og bindehinde, og kan i værste tilfælde give blindhed.

Mangelsygdomme
Xerofyt

Xerofyt er et ord af græsk oprindelse for en tørkeplante. Med det skal forstås en plante, som er tilpasset et liv i tørt klima, for eksempel ved at have vokslag eller hår på blade og stængler, eller ved at være en sukkulent.

Eksempler på dette er tørbundsplanter som lyng fra heden og marehalm fra klitterne. 
Øvrige eksempler er kaktus, sukkulenter og Sankt Hans-urt. 

Sådanne planter har nedsat transpiration på grund af fordampningsnedsættende tilpasninger, for eksempel tætte hår og tyk Kutikula (et voksagtigt lag, på bladenes overflade, som beskytter mod fordampning). Veludviklet styrkevæv forhindrer, at planten falder sammen ved lav saftspænding.

Se også 
 Tag-Hårstjerne
 Xerotisk

Plantetyper
Xerografi

Xerografi (af græsk xeros, 'tør', og grafos, 'skrift') er en reproduktionsmetode, hvor trykformen oplades med negativ elektricitet og belyses gennem det, som skal gengives. Denne opladning bliver kun på de ubelyste steder, herefter sprøjtes et farvepulver henover trykformen. Farvepulveret tiltrækkes alene af de opladede steder. Det herefter fremkomne billede kan overføres til papir.

Xerografi har siden 1959 været udnyttet i fotokopimaskiner. Xerografi har givet navn til virksomheden Xerox.

Trykning og typografi
Elektrostatik

he:מכונת צילום#זירוגרפיה
Xerotisk

Xerotisk (fra oldgræsk ξηρός, tør) betyder "udtørrende" eller "udtørret".

I de subtropiske og tropiske dele af verden, hvor vandmangel er den største trussel mod plantevækst, har man en særlig havetype, den xerotiske have, dvs. en tørkepræget have. Det er anlæg, som er skabt sådan, at kunstvanding ikke er nødvendig. Det opnår man ved at udnytte skygge, dugdannelse og et udvalg af særligt tørketålende planter, f.eks. sukkulenter og kaktusarter.

Se også
Xerofyt

Typer af haver
Mundtørhed

Mundtørhed eller Xerostomi af det græske ξηρός xeros, der betyder "tør", og στόμα stoma, der betyder "mund". Xerostomi kan være en sygdom eller et symptom.

Ramte 
Xerostomi er en lidelse, som ca. 10 pct. af befolkningen lider af. Hyppigheden er mindst i de yngre årgange og anslås til ca. 20 pct. i aldersgruppen 70+. Mundtørhed i form af tørre, sarte og vulnerable slimhinder ses ofte hos følgende:
 Patienter med Sjøgrens syndrom.
 Patienter med sukkersyge.
 Patienter i kemoterapi og strålebehandling .
 Ældre, medicinerede patienter.
 Protesepatienter med svamp.
 Cigaret- og cannabis-rygere.
 Brugere af visse stoffer (eksempelvis methamphetamine) og kokain.

Behandling 
En god mundhygiejne er vigtig for at undgå huller i tænderne. F.eks. brug af tandstikkere/ tandtråd samt der til den daglige tandbørstning kan anbefales elektrisk tandbørste. Brug tandpasta med fluor og endvidere anbefales tandbørstning til også at ske både før og efter måltiderne. 

Herudover kan forsøges tiltag, der kan forøge spytsekretionen eller man kan supplere med mundskyllevæske med klorhexidin til at fugte slimhinderne. Visse typer mundskyllevæsker kan dog misfarve tænderne efter længere tids brug. Protesebærere kan suge syrlige pastiller og patienter med egne tænder kan suge sukkerfrie syrlige pastiller tilsat fluor fx Xerodent – en sukkerfri sugetablet, der fås på apoteket.

Spytprodukter 
Drik vand eller drik ”kunstigt spyt”, som laves af: 1 del vand, 1 del glycerin og citron-dråber efter smag. Skyl munden efter behov og synk eller spyt ud bagefter. Har man protese tages den ud før man skyller. 

Af andre kunstige spytprodukter kan nævnes: Spytstimulerende tygge- og sugetabletter, sukkerfrit tyggegummi, sugetabletter, fluortyggegummi, spray og gelé, der er godt under proteser.

Referencer 

Symptomer
Odontologiske sygdomme
Xerxes 1. af Persien

Xerxes 1. (خشایارشا) ( 518 f.Kr.–465 f.Kr.) var persisk konge fra 485 f.Kr. til 465 f.Kr.. Han tilhørte Achæmenide-dynastiet og var søn af Dareios I. Xérxēs (Ξέρξης) er den græske form for det oldpersiske Xšayāršā, der betyder "heltenes hersker". 

Xerxes 1. foretog i 480-479 f.Kr. et mislykket togt mod Grækenland. I 480 f.Kr. lykkedes det at erobre store dele af Grækenland, herunder Athen, men Xerxes 1. blev besejret i søslaget ved Salamis. I 479 f.Kr. led Xerxes 1. det endelige nederlag ved Platæa. Hans grav er udhugget i klippen ved Naqsh-i-Rustam tæt ved Persepolis.

Invasionen af det græske hovedland 
 
Dareios I efterlod til sin søn opgaven med at straffe athenerne, naxianerne og eretrianerne for deres indgreb i den joniske opstand og det persiske nederlag ved Marathon. Fra 483 f.Kr. forberedte kong Xerxes sin ekspedition med omhu: En kanal blev gravet gennem landtangen på halvøen Athos, to broer blev bygget over strædet Hellesponten, forsyninger blev samlet i en station ved vejen gennem Thrakien. Ifølge Herodot endte Xerxes' første forsøg på bygge bro over Hellesponten med at en storm ødelagde hør- og papyrusbroen. Xerxes beordrede, at Hellesponten blev pisket 300 gange, og at slavelænker blev kastet i vandet, hvorefter en tjener spottede: "Du bitre vand! Min herre pålægger dig denne straf, fordi du har fornærmet ham, skønt han ikke har gjort dig noget ondt. Men kong Xerxes vil overskride dig, hvad enten du vil eller ej. Det er med god grund, at intet menneske ofrer til dig, du der både er snavset og salt!"  

Xerxes' andet forsøg på at bygge broen var en succes. Xerxes sluttede forbund med Karthago og fratog Hellas støtten fra de mægtige monarker af Syrakus og Agrigento. Desuden valgte mange mindre hellenske stater persisk side: især Thessalien, Theben og Argos. Xerxes drog med en stor flåde og hær. Herodot hævdede, at der var over to millioner soldater fra Sardes i foråret 480 f.Kr. 
Xerxes sejrede i de indledende kampe. I slaget ved Thermopylæ kæmpede en lille hærstyrke anført af spartanernes kong Leonidas mod den meget større persiske styrke, men blev nedkæmpet. Efter Thermopylæ blev Athen erobret, og athenerne og spartanerne blev drevet tilbage mod deres sidste forsvarslinje ved Korinths landtange og ud i den Saroniske Bugt. Ved Artemis var udfaldet af kampen tvivlsomt, da store storme havde ødelagt græske skibe. Kampen blev også standset tidligere, da hellenerne hørte om nederlaget ved Thermopylæ og trak sig tilbage. Xerxes var forledt til at angribe den græske flåde under ugunstige forhold. 

Xerxer er nævnt i Bibel i Esters bog hvor han kaldes Ahasverus.

Personer i antikken
Persere
Irans Regenter
Xhosa-krigene

Xhosa-krigene handlede om Xhosa-folkets modsættelse af de nederlandske, tyske og britiske kolonisters ekspansioner i Kap-provinsen i perioden 1779-1879.

De enkelte Xhosa-krige 
 Første Xhosa-krig
 Anden Xhosa-krig
 Tredje Xhosa-krig
 Fjerde Xhosa-krig
 Femte Xhosa-krig
 Sjette Xhosa-krig
 Syvende Xhosa-krig
 Ottende Xhosa-krig
 Niende Xhosa-krig
 Tiende Xhosa-krig

Afrikanske krige
Sydafrikas historie
Xi (bogstav)

Xi (Ξ ξ) er det 14. bogstav i det græske alfabet. I det latinske alfabet translittereres det som x eller ks. Udtales som [ks], der dog i danske låneord simplificeres til [s] i forlyd, fx Xerxes [Særkses].

Computer 
I unicode er Ξ U+039E og ξ er U+03BE.

Græske bogstaver
Xi Jiang

Xi Jiang (Si Kiang) er en flod i Asien. Xi Jiang har en længde på 1930 km. Udspringer i Kina på Yunnanhøjsletten under navnet Nanpan jian, forløbet af floden går østover og Xi Jiang udmunder i det Sydkinesiske Hav vest for Hongkong. Deltaet forbundet med floden strækker sig 145 km ind i landet og omfatter også Perlefloden. Xi Jian har et afvandingsområde på ca. 602.000 km².

Vandløb i Kina
Xiamen

Xiamen er en subprovinsiel by i Fujian-provinsen i Kina.

Xiamen var tidligere kendt som Amoy. Den har et areal på 1.565 km2, og en befolkning på 2.520.000 mennesker (2009).

Administration

Xiamen administerer seks distrikter:
Haicang distrikt (海沧区) 
Huli distrikt (湖里区) 
Jimei distrikt (集美区) 
Siming distrikt (思明区) 
Tong'an distrikt (同安区) 
Xiang'an distrikt (翔安区)

Myndigheder
Den lokale leder i Kinas kommunistiske parti er Zhao Long, pr. første kvartal 2021.

Klima

Noter 

Subprovinsielle byer i Kina
Fujian
Xi'an

Xi'an (kinesisk 西安 Xī'ān, tidligere stavet Sian) er hovedstaden i Shaanxi-provinsen i Kina.

Der bor ca. 3,2 mio. i selve byen og 7,8 mio. i stor-Xian.

Før Ming-dynastiet gav byen navnet Xi'an hed byen Chang'an og var Kinas hovedstad for Tang-dynastiet (619-907) med hovedcenter i Damingpaladset, der i dag er under restaurering.

Byen har en velbevaret bymur fra 1370.

Mausoleet for Qin Shi Huang (秦始皇) og hans terracotta hær ligger 40 km øst for byens forstæder.

Klima

Myndigheder 
Den lokale leder i Kinas kommunistiske parti er Wang Hao. Borgmester er Li Mingyuan, pr. 2021.

Noter

Eksterne henvisninger
Xiangtan

Xiangtan (kinesisk: 湘潭; pinyin: Xiāngtán) er en by på præfekturniveau ved floden Xiangjiang i provinsen Hunan i det sydlige Kina. 

Præfekturet har et areal på 5,006 km² og en befolkning på 2.880.000 mennesker (2007).

Administrative enheder 
Xiangtan består af to bydistrikter, to byamter og et amt:
 Bydistriktet Yuetang (岳塘区), 206 km², 330.000 indbyggere, sæde for lokalregeringen;
 Bydistriktet Yuhu (雨湖区), 74 km², 370.000 indbyggere;
 Amtet Xiangtan (湘潭县), 2.513 km², 1,12 millioner indbyggere;
 Byamtet Xiangxiang (湘乡市), 2.003 km², 890.000 indbyggere;
 Byamtet Shaoshan (韶山市), 210 km², 100.000 indbyggere.

Trafik 
Kinas rigsvej 107 fører gennem området. Den løber fra Beijing til Shenzhen (ved Hongkong, og passerer provinshovedstæderne Shijiazhuang, Zhengzhou, Wuhan, Changsha og Guangzhou.

Kinas rigsvej 320 går gennem området. Den begynder i Shanghai og løber mod sydvest til grænsen mellem provinsen Yunnan og Burma. Undervejs passerer den blandt andet Hangzhou, Nanchang, Guiyang, Kunming og Dali.

Kendte personer fra Xiangtan-området 

 Mao Zedong (fra forstaden Shaoshan)
 Peng Dehuai
 Qi Baishi
 Zeng Guofan

Bypræfekturer i Hunan
Byer i Kina
Xingu

Xingu har flere betydninger:
 Xingu, Brasilien – et indianerreservat i Brasilien
 Xingu (flod) – en biflod til Amazonfloden
Xiphophorus

Xiphophorus er slægtsnavn for en mellemamerikansk fiskeslægt af ungefødende tandkarper, blandt andet platy og sværddrager.

Tandkarper
XP

XP kan henvise til flere artikler
 Kristus – de græske bogstaver Chi (Χ) og rho (Ρ) blev anvendt som forkortelse for Χριστός (Khristos) i oldkirken. Khristos blev på latin til Christus. Se også Kristne symboler.
 exprès payé – telegrafisk forkortelse for ekspresudbringning betalt
 Extreme Programming – Agile softwareudviklingsmetode
 Windows XP – styresystem
 Erfaringspoints i rollespil kaldes ofte ved det engelske navn og forkortelse, XP for Experience Points.
Xylem

Xylem (af græsk xylon = "ved" eller "brænde"), på dansk: vedvæv, er den væsentligste bestanddel af veddet i et træ. Xylem er karvæv, som står for transporten af opløste stoffer og vand fra rødder til blade. Xylemet er opbygget af døde celler, der kan opdeles i to grupper: trakeider og kar. De danner tilsammen tynde, men solide rør, og som hos sikarrene, er der huller i begge ender af cellerne. Xylem findes i alt træstof og i det unge levende ved, der også kaldes splintved, danner cellerne lange åbne kæder, de såkaldte kar. Inde i det døde kerneved er cellerne derimod fyldt op med vedstof, især lignin.

Vedkar transporter vand og alle de 17 nødvendige næringsstoffer som skal være opløst for at rødderne kan optage dem gennem jorden, hvilket sker ved hjælp af osmose fordi der er større saltindhold i rødderne, hvilket får det til at trænge ind i rødderne. Vandets videre forløb op i planten sker ved at der opbygges et undertryk som sker ved fordampning fra planten, og så løber der nyt vand til. Vedkarrene er også større end sikarrene, fordi der skal bruges mere vand end der bliver produceret sukker, fordi der fordamper en masse vand fra planten.

Note

Litteratur 
 Melvin T. Tyree og Martin H. Zimmermann: Xylem Structure and the Ascent of Sap, 2. udg., 2003, .

Eksterne links 
 Bioweb: Xylem 

Biologi
Xylen

Xylen er en kulbrinte, der også kaldes dimethylbenzen eller xylol. Xylen forekommer i tre isomere former, ortho-, meta- og para-xylen. Anvendes som organisk opløsningsmiddel.

Zeolitten ZSM-5 har høj selektivitet mod p-xylen, og bruges industrielt til fremstilling af stoffet.

Xylen er en ren klar væske med en stærk, sød, karakteristisk lugt.

I dagligdagen bliver xylen brugt som fortynding af rust- og træbeskyttelse. 

Smeltepunktet for xylen ligger mellem -47,87 og 13,26 grader Celsius. 

Den største producent af xylen ligger i Singapore 

Opløsningsmidler
Aromatiske forbindelser
Xylitol

Xylitol (1,2,3,4,5-pentan pentaol) er en sukkeralkohol, der bliver brugt som sukkererstatning i f.eks. tyggegummi og fødevarer for diabetikere. Xylitol forekommer naturligt i fiberholdige grønsager og frugt, samt i veddet i forskellige træer som f.eks. birk. Det produceres også i den menneskelige organisme under det normale stofskifte (op til 15 gram daglig fra andre fødemidler). Xylitol kan fremstilles kunstigt ved kemisk behandling af xylose (træsukker).

Xylitol er et sødt smagende, hvidt og næsten lugtfrit, krystallinsk pulver, der er let opløseligt i vand, men meget tungt opløseligt i ethanol.

Som tilsætningsstof har xylitol E-nr. 967. Det hører under de sødestoffer, som hovedsageligt bliver brugt i industrien, hvor det bruges i stedet for sukker. Xylitol adskiller sig fra de egentlige kunstige/syntetiske sødestoffer ved at være nært beslægtet med sukker i kemisk henseende. Produktet indeholder 2,4 kalorier pr. gram.

Vær opmærksom på at xylitol er dødeligt giftigt for hunde.

https://www.msdvetmanual.com/toxicology/food-hazards/xylitol

Sukkeralkoholer
Sødemidler
Xylofon

En xylofon er et slagtøjsinstrument af ukendt oprindelse.

Xylofon er antagelig opstået i Afrika. I vestlig musik ses det ældste vidnesbyrd om dets musikalske anvendelse først i 1511. Xylofonen er et slaginstrumentet. Den består af træstykker (taster) i forskellig størrelse, der ligger over nogle rør, kaldet resonansrørene. Når man anslår tasterne vibrerer luften i rørene, og der frembringes en lyd.

Navnet xylofon stammer fra de græske ord ξύλον—xylon, "træ" + φωνή—phōnē, "lyd, stemme" og betyder “træ-lyd”.

Man anslår xylofonen med enten træ- eller gummikøller. Disse findes i forskellige hårdhed og størrelse.

Xylofonen er et solistinstruent, som dog også nogle gange også bruges i orkestre.

Der findes forskellige træsorter, som man laver xylofoner af. Den billigste er padouk, som også er meget billig. En dyrere træsort med meget bedre klang og fylde i lyden er rosentræ som især bruges til "gode" solist- og orkesterxylofoner. Padouk bruges mest til bilige "øvexylofoner", som man ofte har i folkeskolens musiktimer.

Xylofonen strækker sig typisk over 3½ oktaver, men kan fås helt op til 5. Marimbaer stækker sig som standard over 4-5 oktaver.
Vibrafonen er på størrelse med en xylofon. På marimbaen er rørene typisk meget større end på xylofonen, og de er nogle gange også bukkede for neden, i den laveste oktav.

Marimbaen er en større og mere kompliceret form for xylofon. Der findes også vibrafoner, der har stave af metal og en dæmperpedal, som bruges til at fjerne klangen der hænger meget længe i en vibrafon.
Marimbaen og vibrafonen anslås med filtkøller. Vibrafonen kan dog også anslås med hårde gummikøller.

En anden variant af xylofonen har erstattet stavene med glas, der indeholder forskellige mængder af vand. Glassene anslås så med en blød kølle, hvorved der fremkommer toner, og man kan spille musik.

Referencer 

Musikinstrumenter
Xylograf

En xylograf er en person der udfører xylografi (træsnit af endetræ).

Den mest kendte danske xylograf var Frederik Hendriksen (1847-1938), grundlægger af F. Hendriksens xylografiske atelier (1870), ugebladet Ude og Hjemme (1877) samt Forening for Boghåndværk (1888).
Andre kendte danske xylografer var Axel Kittendorff (1821-1868) og Hans Peter Hansen (1829-1899).

Stillingsbetegnelser
Grafikere
Xylografi

Xylografi er en højtryksteknik, formentlig opfundet af Thomas Bewick (1753-1828).

Teknikken blev anvendt i 1800-tallets finere bogillustrationer. Teknikken bygger på samme princip som træsnittet, men i stedet for længdetræ anvendes stokke af endetræ af en hård træsort (som buksbom eller kristtorn). Hermed opnås et finere resultat end med træsnit. Teknikken blev meget anvendt i Illustreret Tidende.

Grafik
Xylometer

Xylometer er græsk for et apparat til bestemmelse af træs vægtfylde eller rumfang. Træstykkerne anbringes i et kar, fyldt med vand, og den fortrængte mængde vand måles eller vejes.

Kilder og henvisninger 

 

Klassisk mekanik
Xylose

Xylose (fra græsk) eller træsukker, C5H10O5, er et carbonhydrat, der udvindes fra træ og strå.

Pentose med smeltepunkt 144 grader. Fremstilles ved hydrolyse af gummi.

Materialer
Sukker
Xinomavro

Xinomavro er en rødvinsdrue, der dyrkes i det nordlige Grækenland. Navnet betyder "syrlig sort".

Druesorter
Xystos

Græsk for overdækket søjlegang i oldtidens græske gymnasier. Blev brugt til fægtning, gymnastik med mere.
 Korsgang i et kloster.

Antikkens græske arkitektur
Y

Y, y er det 25. bogstav i det danske alfabet

Det danske y er en usædvanlig lyd i verdensmålestok.

Men på grund af den engelske måde at stave j på, bliver der stadig flere y'er i verden.

Andre betydninger 
Tegnet Y har mange betydninger.
 Kemisk symbol for grundstoffet Yttrium.
 Y (Somme) – en fransk kommune
 Y er forkortelsen for SI-præfikset yotta.
 VIN-kode for modelår 2000

Referencer

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver