Nuuk

Nuuk (grønlandsk for næsset, tidligere dansk navn: Godthåb) er hovedstaden i Grønland, som er et selvstyrende territorium i Kongeriget Danmark. Nuuk er det oprindelige inuit navn, og Nuuk er Grønlands største by med 19.000 indbyggere (2021). Kolonien Godthaab blev grundlagt i 1728 af den dansk-norske præst, Hans Egede, der blev sendt til Grønland af den danske konge for at finde nordboerne. Imidlertid var nordboerne ikke længere i Grønland. Hans Egede mødte i stedet de grønlandske inuit, der havde haft bopladser i Nuuk-området i århundreder. Kolonien Godthaab blev således anlagt på bopladsen Nuuk, nærmere bestemt på pladsen omkring Ippiup Qaava.

Nuuk ligger ved mundingen af det vidtstrakte fjordsystem Nuup Kangerlua på Grønlands vestkyst cirka 240 kilometer syd for polarcirklen. Nuuk er hovedbyen i Sermersooq Kommune – den næststørste af fire grønlandske storkommuner, der blev etableret ved kommunalreformen den 1. januar 2009. Sermersooq Kommune er arealmæssigt på størrelse med Frankrig og har cirka 23.000 indbyggere.

Byen har givet navn til flere danske veje. Således er der en Godthåbsvej i bl.a. byerne Frederiksværk, Haderslev, Herning, Silkeborg, Hillerød, Odense, Østermarie og København, samt Frederiksberg Kommune. Derudover er Nuuks Plads ved Jagtvej i Københavns Kommune opkaldt efter byen.

Etymologi 
Navnet Nuuk kommer fra det grønlandske ord nuuk, der betyder "pynten" eller "næsset". Byen ligger yderst på et næs. Første brug i Tidsskriftet Grønland er fra 1977. Men det nævnes allerede i fx Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind IX (1919), s. 850: "Godthaab, ... hvis grønlandske Navn er »Nuk«, ..."

Historie 

Kolonien Godthaab blev grundlagt ved Nuuk i 1728 af den dansk-norske missionær Hans Egede, efter han flyttede fra Håbets Ø, hvortil han ankom i 1721. Allerede i det første år i Nuuk, sendte Kong Frederik 4. på Hans Egedes foranledning tre fregatter til Grønland. Disse medbragte personel og materialer til at bygge et fort. Langt det meste personel bestod af straffefanger og skøger, og de fleste døde inden for det første år af skørbug og andre sygdomme. I 1730 forlod guvernøren og det meste af befolkningen området, og i 1736 forlod Hans Egede selv Grønland, hvorefter Herrnhutternes missionærer overtog området.

I 1850'erne var Grønland – og især området omkring Nuuk – i stor krise. Europæerne havde medbragt sygdomme og en kultur, der havde kollideret med grønlændernes, og mange grønlændere levede i fattigdom. I 1853 ankom H. J. Rink til Grønland, og han så at grønlænderne havde tabt en stor del af deres kultur og identitet. Derfor startede han Grønlands første avis Atuagagdliutt i 1861; avisen fik en indfødt grønlænder som redaktør. Denne avis kom senere til at betyde meget for den grønlandske selvforståelse; men med udspring i Nuuk.

Under 2. Verdenskrig sker der igen et spring i retableringen af den grønlandske identitet. Samuel Kleinschmidt reformerede og uniformerede den grønlandske retskrivning. Det betød, at grønlændere nu havde et fælles skriftsprog, og efterfølgende blev der samlet et landsråd under Eske Bruns ledelse i Nuuk. I 1940 oprettedes desuden et amerikansk og et canadisk konsulat i Nuuk – og siden er flere konsulater kommet til. Landsrådet blev i 1946-betænkningen fortsat inddelt i en nord- og en syddel, men holdt fælles møder hvert andet år. I forbindelse med nyordningen i 1950 blev de to landsråd lagt sammen til ét.

Landsrådet blev nedlagt den 1. maj 1979, hvor Grønlands Hjemmestyre blev etableret. Siden har Grønlands Landsting (Inatsisartut), Grønlands Landsstyre og landets centraladministration ligget i Nuuk.

Historiske bygninger i Nuuk 

Den mähriske brødremenighed, Herrnhut var aktiv på det meste af vestkysten. I Nuuks sydlige del findes Herrnhut-missionens gamle bygninger, som i dag anvendes af Grønlands Universitet, Ilisimatusarfik.

Grønlands Seminarium (Ilinniarfissuaq) i Nuuk har i mere end 150 år været hjemsted for læreruddannelsen. Tidligere forestod seminariet også uddannelsen af kateketer. Tidligere var flere af Grønlands mest fremtrædende politikere uddannet ved Ilinniarfissuaq.

Kolonihavnen i byens centrum er den ældste bydel i Nuuk, hvor bl.a. Grønlands domkirke, Annaassisitta Oqaluffia er belliggende. Herudover finder man bl.a. Grønlands Nationalmuseum og Hans Egedes Hus, som Grønlands Selvstyre i dag benytter til repræsentative formål.

Geografi 
Nuuk ligger ud til Davisstrædet mellem Grønland og Canada. Byen er beliggende i den sydvestlige del af Grønland og i udkanten af et af verdens største og mest forgrenede fjordsystemer, Godthåbsfjorden (Nuup Kangerlua). I fjorden finder man bl.a. de to bygder Kapisillit og Qeqertarsuatsiaat, Fiskenæsset med hhv. 68 og 248 indbyggere (2007), ligesom der også ligger flere sommerhusområder – ofte i nedlagte bygder. Overfor Nuuk på den anden side af fjorden ligger et relativt fladt landområde, Akia, Nordlandet, hvor der blandt andet er gode forhold for rensdyrjagt.

Fra bunden af Godthåbsfjorden kan man gå ind til indlandsisen. I fjordsystemet lever udover havdyr som sæler, hvaler og fisk også rensdyr, sneharer og polarræve m.m. Isbjørnen har tidligere været en meget sjælden gæst i Godthåbsfjorden, men i dag bliver isbjørnen oftere set i området.

Fjeldene omkring Nuuk omfatter vartegnet Sermitsiaq, Sadlen, der har givet navn til en landsdækkende avis. Sermitsiaq er 1.207 meter højt og hører sammen med fjeldene Quassussuaq, Lille Malene (ca. 450 m.), Ukkusissaq, Store Malene (ca. 770 m.) og Kingittorsuaq, Hjortetakken (ca. 1190 m.) til de fjelde, der omkranser Nuuk.

Bydele 

Nuuk består af tre store bydele. Midtbyen, som har været beboet i århundreder, er byens og Grønlands politiske og kulturelle centrum. Her ligger Sermersooq Kommunes centraladministration og Grønlands Selvstyres centraladministration. Byens butikker, cafeer, spisesteder og kulturelle institutioner ligger også her, særligt i områderne ved Imaneq, Aqqusinersuaq og på Spindlers Bakke.

Nuussuaq, der blev etableret i slutningen af 1970'erne og udbygget i 1980'erne er den næststørste bydel. Nuusuaq er præget af lavt etagebyggeri i skarpe farver og ligger på et stort fjeldområde, der gennemskæres af en tunnel.

Qinngorput, hvor de første boliger blev taget i brug i 2003, er den moderne bydel i Nuuk og er den del af byen, hvor der bliver opført mest nybyggeri. Desuden er der en række mindre bydele som fx Qernertunnguanut, som er et boligområde mellem Nuuk og Nuussuaq. Midtbyen og Qernertunnguanut ligger i postnummer 3900, mens Nuussuaq og Qinngorput ligger i postnummer 3905.

Midtbyen er vokset ud fra den gamle kolonihavn. Den historiske bebyggelse ved kolonihavnen adskiller sig væsentligt fra Nuuks øvrige kvarterer, som er præget af moderne bebyggelsesformer som fx Myggedalens enfamilieshuse og Store Slettes betonblokke, der er opført i 1960'erne og 1970'erne. Mest kendt er måske Blok P, Grønlands største boligblok, der husede ca. 500 mennesker og dermed næsten 1 % af landets befolkning. Blokken blev revet ned i 2012.

Klima 
{| border="0"

Nuuk har et maritimt-påvirket tundra klima (Köppen ET) med kolde, lange, snedækkede vintre og kølige, korte somre. Selvom vintre i Nuuk er relativ kolde, er de stadig mildere end andre tundra klimaer som f.eks. Alaska i USA eller dele af Sibirien. Vintre i Nuuk er mere sammenlignelige med andre breddegrader i Norden.

Den 21. december, årets korteste dag og længste nat, står solen op klokken 10:30 og går ned 14:20. Til sammenligning, på årets længste dag og korteste nat, d. 21. juni står solen op kl. 02:54 om natten og går først ned klokken 00:04 den efterfølgende nat. Det giver næsten en Midnatssol. Nuuk kan have kortvarige milde temperaturer året rundt. Alle måneder har haft  eller varmere, dog er det kun juni, juli, august og september der har haft hvad der kan betegnes som varmt vejr (defineret som  eller varmere). Månedsgennemsnit ligger fra  til , med ekstremrekorder ligger fra  observeret den 14. januar 1984 til  den 6. juli 2008. Vindrekorden i Nuuk er 68 km/h.

Den gennemsnitlige månedlige temperatur ( i august) er koldere end hvad der betegnes som grænsen for træer ( i den varmeste måned). Der er nogle træer men de klarer sig dårligt.

Luften er meget tør i Grønland, og grundet den lave fugtighed føles de kolde temperaturer om vinteren ikke så kolde, ligesom luften om sommeren føles varmere, end fugtig luft. Den lave luftfugtighed gør også, at man kan se længere, end man er vant til i de fleste andre lande. Fjelde, der synes at være tæt på, er som regel længere væk, end man tror.

Transport og infrastruktur 

Nuuks vejnet forbinder alle byens dele: Hovedfærdselsåren gennem bymidten er Aqqusinersuaq (grønlandsk for "den store vej"). To veje fører ud af centrum, dels H.J. Rinksvej efter den danske geograf og etnolog, dels 400-talik, der har navn efter en hule på vestsiden af vejen. Begge veje leder over i Eqalugalinnguit som fører mod Nuussuaq, en bydel der blev bygget i 80’erne. Nuussuaq er forbundet med Qinngorput, der er udbygget efter årtusindskiftet, via Borgmester Anniitap Aqqusernga, der blev indviet i 2008 og fik navn efter Nuuks nyligt afdøde borgmester, Agnete Davidsen.

Der er kun byveje i Nuuk og således ikke veje mellem Nuuk og andre byer, idet transport over større afstande i Grønland foregår pr. skib eller fly. Vejnettet er samlet set på 100 km, som befærdes af 2.591 køretøjer.

Nuuk har to taxaselskaber; Nuuk Taxi havde længe været eneste operatør i byen, men kommunalbestyrelsen gav i 2007 Taxagut (grønlandsk: "Vores taxa") tilladelse til at åbne en konkurrerende central den 8. januar 2008. Antallet af taxaer i byen var ultimo 2007 på 58.

Nuuks kommunale busselskab, Nuup Bussii, der betjener byen med tre ordinære buslinjer og tre skolebusser. Nuup Bussii har 42 stoppesteder fordelt i Nuuk, hvoraf en del er forsynet med læskure.

Nuuk har en cykelsti langs Eqalugalinnguit og et særligt afmærket spor til snescootere.

Nuuk Havn er den største havn i Grønland, hvorfra Arctic Umiaq Lines M/S Sarfaq Ittuk medtager passagerer. Royal Arctic Line har desuden her sit kajanlæg, hvorfra skibe sendes i rutefart på den grønlandske kyst, ligesom terminalen modtager forsyningsskibe fra Aarhus Havn, mens erhvervsfiskere kan komme til kaj og indhandlingsfaciliteter her. Byen har også har en lystbådehavn

Nuuk Lufthavn har direkte forbindelser til Paamiut, Kulusuk, Maniitsoq, Reykjavik, Keflavik, Narsarsuaq samt Kangerlussuaq, hvorfra der er direkte forbindelse til København. Nuuk lufthavn er indviet i 1979 og er den ældste af landets regionale lufthavne. Nuuk lufthavn beflyves af Air Greenland og Air Iceland. En ny lufthavn i Nuuk og en ny landingsbane på 2200 meter er under opbygning, med forventet ibrugtagning i 2024. Det forventes at den nye Nuuk Lufthavn vil blive Grønlands primære internationale lufthavn, og Air Greenlands primære destination fra København.

Politik og administration

Kommunalpolitik i Nuuk 

Kommunens politiske ledelse varetages af borgmesteren, Avaaraq Olsen (IA).

Kommunen har tidligere været ledet af:

 2019-2022 Charlotte Ludvigsen (IA)
 2008-2019 Asii Chemnitz Narup (IA)
 2007-2008 Nikolaj Heinrich (S)
 1993-2007 Agnethe Davidsen (S)
 1991-1993 Lãnguak' Lynge (S)
 1989-1991 Kunuk Lynge (S)
 1986-1989 Bjarne Kreutzmann (A)
 1971-1985 Peter Thaarup Høegh
 1967-1971 Rasmus Berthelsen
 1963-1967 Niels Hammeken
 1955-1963 Rasmus Berthelsen
 1951-1955 Nikolaj Rosing

Kommunalbestyrelsen består af 19 medlemmer, der er valgt for en fireårig periode. Medlemmerne repræsenterer ikke blot Nuuk, men også andre byer, der indgår i storkommunen Sermersooq, som er verdens næststørste kommune efter sammenlægningen af de kommunale forvaltninger i Paamiut, Ivittuut (Grønnedal), Ammassalik og Ittoqqortoormiit pr. 1. januar 2009.

Medlemmerne blev dog allerede valgt i 2008 til et overgangsudvalg, som skulle forberede den grønlandske kommunalreform.

Kommunens forvaltninger 
Kommunen er administrativt opbygget af fire forvaltninger samt Koncernservice. De fire forvaltninger er henholdvis Forvaltning for Velfærd og Arbejdsmarked, Forvaltning for Børn og Familie, Forvaltning for Børn og Skoler samt Forvaltning for Anlæg og Miljø.

Kommunens administration ledes af kommunaldirektør Lars Møller-Sørensen. Lars Møller-Sørensen har været ansat siden september 2017. Siden kommunalsammenlægningen i 2009 har 7 personer stået i spidsen for den administrative del af kommunen. Først sad Niels Kreutzmann på posten i otte måneder. Dernæst var Thorkild Lauridsen fungerende direktør, indtil Claus Stensgaard Jensen blev ansat i januar 2010. Fem måneder senere i maj 2010 blev Claus Stensgaard Jensen fritstillet med omgående virkning. Stine Johansen var derefter fungerende direktør, indtil Søren Hald Møller i januar 2011 blev ansat som administrerende direktør. Søren Hald Møller var administrerende direktør til 2013. Den 1. august 2013 tiltrådte Steffen Ulrich-Lynge stillingen som kommunaldirektør. Steffen Ulrich-Lynge skiftede i december 2016 til en stilling som administrerende direktør i Kalaallit Airports A/S. Herefter overtog Lars Møller-Sørensen den administrative ledelse af kommunen. Først som fungerende kommunaldirektør og fra september 2017 som fastansat kommunaldirektør.

Uddannelsesinstitutioner

Folkeskoler 

Nuuk har fem folkeskoler. Atuarfik Samuel Kleinschmidt, der er opkaldt efter herrnhutermissionæren, er beliggende på Radiofjeldet i midbyen, Ukaliusaq-skolen også i midtbyen, Kangillinguit Atuarfiat, der ligger i Nuussuaq, ligesom Nuussuup Atuarfia gør det, samt Atuarfik Hans Lynge som er placeret i den nye bydel Qinngorput. Byens friskole er beliggende i Nuussuaq.
Det landsdækkende lærerseminarium, Ilinniarfissuaq er placeret i byens gamle bydel.

Ungdomsuddannelser 

Nuuks ungdomsuddannelser kan tages på det almene gymnasium ("GU" i daglig tale), handelsgymnasiet og teknisk gymnasium. Gymnasiet ligger på C.E. Jansensvej, mens Niuernermik Ilinniarfik ligger i en blå bygning på Aqqusinersuaq.

Videregående uddannelser 

Næsten alle Grønlands videregående uddannelsesinstitutioner er i dag samlet i Nuuk:

 Grønlands Seminarium (Ilinniarfissuaq) er Grønlands ældste uddannelsesinstitution, der stammer fra 1847. Seminariebygningen er et symbol på byen og indgik i den tidligere Nuuk Kommunes våbenskjold. Grønlands Seminarium er i dag et institut under Grønlands Universitet.
 Grønlands Universitet, Ilisimatusarfik ligger på Ilimmarfik, universitetsparken fra 2007. Universitetet udbyder uddannelser på bachelor- og kandidatniveau. Universitet har fire institutter: Institut for Kultur, Sprog & Historie; Institut for Læring; Institut for Samfund, Økonomi & Journalistik; Institut for Sygepleje & Sundhedsvidenskab. Grønlands Universitet ledes af rektor Gitte Adler Reimer  og universitetsdirektør Henriette Rosing .
 Jern- og Metalskolen ligger på Kuussuaq og uddanner bl.a. smede, maskinarbejdere, skibsmontører, transportmiddelmekanikere, terminalarbejdere, elektrikere, elektro-, elektronik-, automatik-, kontormaskine-, radio-, og datamekanikere.
 Den grønlandske politiskole ligger også i Nuuk.
 Center for Sundhedsuddannelser (Peqqissaaernermik Ilinniarfik) uddanner sundhedshjælpere og sundhedsassistenter.
 Kunstskolen (Eqqumiitsuliornermik Ilinniarfik)

Kultur 
Katuaq er Nuuks og Grønlands kulturhus og skal "stimulere og udvikle kulturlivet i Grønland under udøvelsen af et alsidigt, frit og uafhængigt kunstnerisk skøn i samarbejde med institutioner, organisationer, personer og selskaber. Fonden skal medvirke til at udbrede kendskabet til nordisk kunst- og kulturliv i Grønland og til grønlandsk kunst- og kulturliv i Norden". Katuaq har en stor sal, hvor der spilles teater og holdes koncerter. Katuaq har desuden en intimsal, som er ramme om foredrag og kunstneriske arrangementer i mindre skala. Der er ofte kunstudstillinnger i Katuaqs foyer ligesom den benyttes til rockkoncerter.

Katuaqs store sal fungerer som byens biograf; den mest populære film i 2008 var Indiana Jones og Krystalkraniets Kongerige, som blev set af 2.440 gæster. Før Katuaq blev indviet fungerede forsamlingshuset på Aqqusinersuaq som biograf.

Nuuk Kunstmuseum er et museum for grønlandsk kunst, stiftet af erhvervsmanden Svend Junge.

Silamiut er Grønlands professionelle teatertrup og spiller forestillinger i Katuaq og i KNR's gamle lokaler på H.J. Rinksvej, ligesom den tager på turné på kysten.

Grønlands Nationalmuseum og Arkiv fortolker Grønlands og Nuuks fortid. Museet er beliggende i kolonihavnen og har udstillinger om byens og landets historie, kunst og kunsthåndværk. Arkivet har 3.148 hyldemeter
arkivalier.

Landsbiblioteket, Nunaata Atuagateqarfia (egl. "vores lands bogsamling"), ligger i bymidten på gågaden og har til huse i et blåt og grønt hus. Biblioteket tilbyder en skøn- og faglitteratur for voksne, en børneafdeling, en avislæsesal og en internetafdeling.

Forlagene Atuagkat, Milik Publishing og Atlantic Music har også hjemme i Nuuk.

Sport 

Nuuk råder over tre store sportshaller, Godthåbhallen, der havde 40 års-jubilæum i 2009, Nuusuaq Hallen og Inussivik, en mulitihal der ligger ved den gamle heliport på Vandsøvej.

Svømmehallen, Malik, der åbnede i 2004 nåede 1.000.000 besøgende i 2009, ligger i Nuussuaq og er tegnet af KHR arkitekter. Fra svømmehallen er der udsigt til fjorden og fjeldene gennem de meget store panoramavinduer, mens svømmehallen udefra er et arktektonisk flot og prisbelønnet bygningsværk.

Nuuk har også gode rammer for skisport. Gennem bydelen Nuusuaq ud til lufthaven og omkring fjeldet Lille Malene ligger byens langsrendsløjpe, mens der på samme fjeld er etableret et alpint skiområde med tre lifter. Omkring Nuuk er der desuden store områder med gode forhold for heliskiing i den frie natur.

Jagtklubben i Nuuk har en skydebane til lerdueskydning og skeetskydning. Klubben arrangerer desuden flere jagtture om året. Særligt i sommerperioden er jagt, fiskeri i elvene og vildmarken samt sejllads i det store fjordsystem blandt de naturlige fritidsaktiviteter i Nuuk og omegn.

En af Nuuks store sportsforeninger er fodboldklubben B-67, der har vundet grønlandsmesterskabet i fodbold otte gange, senest i 2010. Nuuk har også en golfklub, Nuuk Golfklub, der spiller på "sidste græsgolfbane før Nordpolen – så vidt vides".

Nuuk har hvert år siden 1990 været ramme om Nuuk Marathon.

Venskabsbyer 
Nuuk har et venskabsbysamarbejde med en række byer, syv i Norden og fire i den øvrige verden.

I Nuuk er Lyngby-Taarbæk-vej fx opkaldt efter den nordsjællandske venskabsby, som også leverer byens juletræ. Aalborg, hvorfra varer til Grønland primært udskibes, er også venskabsby med den grønlandske hovedstad. Aalborg og Nuuk har desuden stiftet et erhvervsnetværk, der skal fremme byernes gensidige interesser i et samarbejde.

Norden 
  Aalborg, Danmark
  Gentofte, Danmark
  Herlev, Danmark
  Huddinge, Sverige
  Vantaa, Finland
  Tromsø, Norge
  Kopavogur, Island
  Dalvik, Island

Øvrige verden 
  Pangnirtung, Nunavut, Canada
  Barrow, Alaska, USA
  Cuxhaven, Tyskland
  Changchun, Kina

Nuuk er desuden aktiv i World Winter Cities Conference for Mayors, en sammenslutning for byer med klimatisk barske forhold. Nuuk var vært for konferencen i 2008.

Noter

Litteratur 
 G.F. Holm: "Godthaab" (i: Salmonsens Konversationsleksikon, Anden Udgave Bind IX; København 1919; s. 850

Eksterne henvisninger 

 Dagligt opdaterede satellitbilleder fra Nuukområdet
 Kommuneqarfik Sermersooqs hjemmeside
 Turist i Nuuk 
 Grønlands Statistiks databank
 Grønlands Hjemmestyres valgresultater

Se også 
 Nuuk (dokumentarfilm) - dansk dokumentarfilm fra 1988

 
Hovedstæder i Nordamerika
Etableret i 1728
Byer i Sermersooq Kommune