alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Ривърсайд

Ривърсайд () може да се отнася до няколко неща:
 Градове в САЩ
 Ривърсайд (Вашингтон)
 Ривърсайд (Калифорния), окръжен център на едноименния окръг
 Ривърсайд (окръг), окръг в щата Калифорния, САЩ
 Ривърсайд (стадион), стадион на английския футболен клуб Мидълзбро
 Riverside, полска прогресив рок/метъл група
Ривърсайд (окръг)

Ривърсайд () е окръг в Калифорния. Окръжният му център е град Ривърсайд.

Население 
Окръг Ривърсайд е с население от 1 545 387 души.(2000)

География 
Окръг Ривърсайд е с площ от 18 915 км² (7303 мили²).

Градове

Други населени места 
 Ел Серито
 Куейл Вали
 Лейкленд Вилидж
 Мека
 Мира Лома
 Муриета Хот Спрингс
 Нуево
 Пайн Коув
 Педли
 Сън Сити
 Сънислоуп
 Таузънд Палмс
 Удкрест
 Хай Гроув
 Хоум Гардънс
 Чери Вали

Външни препратки 
 Официална страница
Сан Бенито

Сан Бенито () е окръг в Калифорния, САЩ. Окръжният му център е град Холистър.

География 
Общата площ на окръг Сан Бенито е 3602 кв.км. (1391 кв.мили).

Население 
Окръг Сан Бенито е с население от 53 234 души.(2000)

Градове и градчета 
 Сан Хуан Баутиста
 Холистър

Други населени места 
 Аромас
 Риджмарк

Съседни окръзи 
 Санта Клара (С)
 Фресно и Мърсед (И)
 Фресно (ЮИ)
 Монтерей (ЮЗ)
 Монтерей (З)
 Санта Круз (СЗ)

Източници

Външни препратки 
 Официална страница
Сан Уакин (окръг)

Сан Уакин () е окръг в Калифорния. Окръжният му център е град Стоктън. Окръг Сан Уакин се намира в Централната калифорнийска долина.

География 
Окръг Сан Уакин е с обща площ от 3694 кв. км. (1426 кв.мили).

Население 
Окръг Сан Уакин е с население от 563 598 души. (2000)

История 
Сан Уакин е един от основополагащите окръзи на Калифорния основан 1850 г., когато Калифорния е приета за щат на САЩ.

Градове 
 Стоктън
 Трейси

Други населени места 
 Кенеди
 Линдън
 Линкълн Вилидж
 Морада
 Фармингтън

Източници

Външни препратки 
 Официална страница
Санта Барбара (пояснение)

Санта Барбара () може да се отнася до няколко неща:

 Санта Барбара, окръг в щата Калифорния, САЩ
 Санта Барбара, град и окръжен център на едноименния окръг
 Санта Барбара, един от островите Ченъл
 Санта Барбара, проток между островите Ченъл и Северна Америка
Санта Барбара (окръг)

Санта Барбара () е окръг в Калифорния. Окръжният му център е град Санта Барбара.

Население 
Окръг Санта Барбара е с население от 399 347 души. (2000)

География 
Окръг Санта Барбара е с обща площ от 9814 км² (3789 мили²).

Градове 
 Голита
 Карпинтерия
 Санта Барбара
 Санта Мария

Други населени места 
 Ванденбърг Вилидж
 Мишън Кениън
 Мишън Хилс
 Монтесито
 Лос Аламос
 Лос Оливос
 Оркът
 Съмърленд
 Торо Кениън
 Хоуп Ранч

Външни препратки 
 Официална страница
Санта Клара (окръг)

Санта Клара () е окръг в района на залива на Сан Франциско, щата Калифорния, САЩ. Окръжният му център е град Сан Хосе. В окръг Санта Клара се намира и по-голямата част от Силициевата долина. Окръг Санта Клара е част от Южния залив в Района на Сан Франциско.

География 
Окръг Санта Клара е с обща площ от 3377 km². Разломът Сан Андреас е разположен по протежението на планинската верига Санта Круз в южната част на окръга.

Население 
Населението на окръг Санта Клара е 1 682 585 души (2000). 614 души са отбелязали, че са от български произход на преброяването през 2000 г.

История 
Санта Клара е един от основополагащите окръзи на Калифорния, основан 1850 г., когато Калифорния е приета за щат на САЩ. Част от територията на окръга е дадена на окръг Аламида през 1853 г.

Транспорт 
Основно летище, разположено в окръга, е Международно летище Сан Хосе. Други по-малки летища се намират в Сан Хосе, Пало Алто и Сан Мартин.

Политика

Резултати от президентски избори

Парламентарни избори в България 
За Парламентарните избори в България 2005 се отваря избирателна секция в град Санта Клара в която гласуват 148 гласоподаватели. Секцията е 9-ата по големина от 50-те секции в САЩ на тези избори и 2-рата по големина на запад от Чикаго. Броят на гласовете по партии: НДСВ (43), ДСБ (39), ОДС (29), Коалиция за България (13), Коалиция „Атака“ (10), Коалиция „Български Народен Съюз“ (7), Новото време (5), Н.З.П. „Никола Петков“ (1) и ФАГО (1).

Градове 
 Гилрой
 Кембъл
 Купертино
 Лос Алтос
 Лос Алтос Хилс
 Лос Гатос
 Маунтин Вю
 Милпитас
 Монте Серено
 Морган Хил
 Пало Алто
 Сан Хосе
 Санта Клара
 Саратога
 Сънивейл

Други населени места 
 Буена Виста
 Бърбанк
 Източни Футхилс
 Лексингтън Хилс
 Лойола
 Сан Мартин
 Севън Трийс
 Станфорд
 Сунол-Мидтаун
 Фрутдейл
 Бел Стейшън
 Каса Лома
 Сан Антонио

Съседни окръзи 
 Аламида (на север)
 Мърсед (на югоизток)
 Сан Бенито (на юг)
 Сан Матео (на северозапад)
 Санта Круз (на югозапад)
 Станислос (на изток)

Големи градове в района 
 Сан Хосе
 Оукланд
 Сан Франциско

Районът 
Район на Санфранцисканския залив

Източници

Външни препратки 
 Официална страница
Шаста

Шаста () е окръг в Калифорния, САЩ. Окръжният му център е град Рединг. Окръг Шаста се намира в Централната калифорнийска долина.

География 
Шаста е с обща площ от 9965 кв.км. (3847 кв.мили).

Население 
Окръг Шаста е с население от 163 256 души. (2000)

Градове 
 Андерсън
 Рединг
 Шаста Лейк

Външни препратки 
 Официална страница
Сонома

Сонома () е окръг в Калифорния. Окръжният му център е град Санта Роза.

Население 
Окръг Сонома е с население от 458 614 души. (2000) 96 души са отбелязали, че са от български произход на последното преброяване на населението.(2000)

География 
Окръг Сонома е с обща площ от 4580 км² (1768 мили²). Граничи на юг с окръг Марин, на югоизток с окръг Солано, на изток с окръг Напа, на североизток с окръг Лейк, а на север с окръг Мендосино.

Градове 
 Кловърдейл
 Петалума
 Ронърт Парк
 Санта Роза
 Себастопол
 Сонома

Други населени места 
 Глен Елън
 Дженър
 Дънканс Милс
 Елдридж
 Кемп Мийкър
 Кенуд
 Марк Уест
 Марк Уест Спрингс
 Пенгроув
 Сий Ранч
 Форествил
 Фрийстоун

Вижте също 
 Сан Франциско
 Район на залива на Сан Франциско

Външни препратки 
 Официална страница
Сътър

Съ̀тър () е окръг в Калифорния. Окръжният му център е град Юба Сити. Окръг Сатър се намира в Централната калифорнийска долина.

География 
Сътър е с обща площ от 1576 кв.км. (609 кв.мили).

Население 
Окръг Сътър е с население от 78 930 души. (2000)

Градове 
 Лайв Оук
 Юба Сити

Други населени места 
 Сътър
 Тиера Буена
 Южен Юба Сити

Външни препратки 
 Официална страница
Юба

Юба () е окръг в Калифорния, САЩ. Окръжният му център е град Мерисвил. Окръг Юба се намира в Централната калифорнийска долина.

География 
Юба е с обща площ от 1667 кв.км. (644 кв.мили).

Население 
Окръг Юба е с население от 60 219 души. (2000)

Градове 
 Мерисвил
 Уийтленд

Градчета 
 Смартвил

Други населени места 
 Линда
 Лома Рика
 Оливхърст
 Плумас Лейк

Външни препратки 
 Официална страница
Вентура

Вентура () може да се отнася до няколко неща:

 Вентура, окръг в щата Калифорния, САЩ
 Вентура, град и окръжен център на едноименния окръг
Тюлери (окръг)

Тюлери (, звуков файл и буквени символи за произношение ) е окръг в Калифорния. Окръжният му център е град Вайселия. Окръг Тюлери се намира в Централната калифорнийска долина.

География 
Тюлери е с обща площ от 12 533 кв.км. (4839 кв.мили).

Население 
Окръг Тюлери е с население от 368 021 души. (2000)

Градове 
 Вайселия
 Портървил
 Тюлери
 Удлейк
 Фармърсвил

Външни препратки 
 Официална страница
Сискию

Сискию () е окръг в Калифорния. Окръжният му център е град Уайрика.

География 
Сискию е с обща площ от 16 440 кв.км. (6347 кв.мили).

Население 
Окръг Сискию е с население от 44 301 души.

Градове 
 Дорис
 Маунт Шаста
 Уийд
 Форт Джоунс

Външни препратки 
 Официална страница
Санта Круз

Санта Круз () може да се отнася за:
 Санта Круз (река), Аризона
 Санта Крус (департамент), Боливия
 Окръзи в САЩ
 Санта Круз (окръг, Аризона)
 Санта Круз (окръг, Калифорния)
 Градове
 Санта Круз (Калифорния), САЩ
 Санта Круз (Португалия)
 Санта Круз (остров на Калифорния)
 Санта Крус (острови), Соломонови острови
 Санта Круз (провинция в Аржентина)
 Санта Круз (планинска верига)
 Санта Круз Футебол Клубе, футболен клуб от град Ресифе, Бразилия
 Санта Круз (Коимбра), манастир в Коимбра, Португалия

Вижте също 
 Санта Крус, испанска транскрипция на същото име
Санта Крус (окръг, Калифорния)

Санта Крус () е окръг в Калифорния. Окръжният му център е град Санта Крус.

Население 
Окръг Санта Крус е с население от 255 602 души.(2000) 31 души са отбелязали, че са от български произход на последното преброяване на населението. (2000)

География 
Окръг Санта Крус е с обща площ от 1573 км² (607 мили²).

История 
Санта Крус е един от основополагащите окръзи на Калифорния, основан 1850 г., когато Калифорния е приета за щат на САЩ.

Градове 
 Капитола
 Санта Крус
 Скотс Вали
 Уотсънвил

Други населени места 
 Боулдър Крийк
 Дей Вали
 Лайв Оук
 Маунт Хърман
 Рио дел Мар
 Туин Лейкс
 Фелтън
 Фрийдъм

Вижте също

Съседни окръзи и водоеми

Друго 
 Сан Франциско
 Район на залива на Сан Франциско

Външни препратки 
 Официална страница
Сан Луис Обиспо

Сан Луис Обиспо () може да се отнася до няколко неща:

 Сан Луис Обиспо, окръг в щата Калифорния, САЩ
 Сан Луис Обиспо, град и окръжен център на едноименния окръг
Сан Луис Обиспо (окръг)

Сан Луис Обиспо () е окръг в Калифорния. Окръжният му център е град Сан Луис Обиспо.

Население 
Окръг Сан Луис Обиспо е с население от 246 681 души. (2000)

География 
Окръг Сан Луис Обиспо е с обща площ от 9364 км² (3616 мили²).

Градове 
 Аройо Гранде
 Гроувър Бийч
 Моро Бей
 Пасо Роблес
 Пизмо Бийч
 Сан Луис Обиспо

Други населени места 
 Авила Бийч
 Камбрия
 Калифорния Вали
 Сан Мигел
 Санта Маргарита
 Темпълтън
 Хармъни

Външни препратки 
 Официална страница
Невада (пояснение)

Невада () може да се отнася до няколко неща:
 Невада – село в Босна и Херцеговина, Федерация Босна и Херцеговина, Херцеговско-неретвански кантон, община Равно
 Невада – село в Сърбия, Топлишки окръг, община Куршумлия
 Невада – щат в Съединени американски щати
 Невада – окръг в щата Калифорния, САЩ
 Невада Сити – град и окръжен център на окръг Невада, САЩ
 Невада – град в щата Мисури, САЩ
Невада (окръг)

Невада () е окръг в Калифорния. Окръжният му център е град Невада Сити.

Население 
Окръг Невада е с население от 92 033 души. (2000)

География 
Окръг Невада има площ от 2524 км² (974 мили²).

Градове 
 Алта Сиера
 Вашингтон
 Грас Вали
 Лейк Уайлдуд
 Лейк ъф дъ Пайнс
 Невада Сити
 Пен Вали
 Тръки

Интересни факти 
Окръжните граници са начертани така, че да изобразяват пистолет сочещ към щата Невада (вижте картата), защото ранните заселници са били ядосани на щата Невада, че е копирал името на окръга.

Външни препратки 
 Официална страница
Сакраменто (пояснение)

Сакраменто () може да се отнася до няколко неща:

 Сакраменто, град в САЩ и столица на Калифорния
 Сакраменто, окръг в Калифорния, чийто окръжен център е Сакраменто
 Сакраменто (река), най-дългата река в щата Калифорния, САЩ
Сакраменто (окръг)

Сакраменто () е окръг в Калифорния. Окръжният му център е град Сакраменто. Окръг Сакраменто се намира в Централната калифорнийска долина.

Население 
Окръг Сакраменто е с население от 1 223 499 души. (2000)

География 
Окръг Сакраменто има площ от 2578 км² (995 мили²).

Градове 
 Голт
 Елк Гроув
 Ранчо Кордова
 Сакраменто
 Ситръс Хайтс
 Фолсъм

Източници

Външни препратки 
 Официална страница
Сан Диего (окръг)

Сан Диего () е окръг в Калифорния. Окръжният му център е град Сан Диего.

Население 
Окръг Сан Диего е с население от 2 813 833.(2000)

География 
Окръг Сан Диего е с обща площ от 11 721 км² (4526 мили²).

Градове 
Някои градове в окръг Сан Диего:

Източници

Външни препратки 
 Официална страница
Мадера (окръг)

Мадѐра (), срещано с погрешното изписване Мадейра, е окръг в географския център щата Калифорния, Съединените американски щати.

Намира се в Централната калифорнийска долина. Окръжният му център е град Мадера. Най-южната част на Националния парк „Йосемити“ се намира в североизточната част на окръг Мадера.

Население 
Окръг Мадера е с население от 156 890 души (оценка, 2017).

География 
Има обща площ от 5577 km².

Градове и други населени места 
 Йосемити Лейкс
 Мадера
 Мадера Ейкърс
 Норт Форк
 Оукхърст
 Парксдейл
 Паркуд

Източници

Външни препратки 
 Официален сайт
Константин Щъркелов

Константин Георгиев Щъркелов е български художник-пейзажист, майстор на акварела.

Биография 
Роден е на 25 март 1889 г. в София.

На Щъркелов дядо му бил свещеник и бил много висок, та му казвали Щрък-Кольо и оттам Щъркольо – Щъркела. Баща му Георги е бил майстор-обущар, а майка му – баба Мария – произхожда от Ниш. По баща са кореняци софиянци. Има двама братя – Милан и Димитър. Дъщерята на Милан – Мария се омъжва за художника Никола Аврамов.

През 1915 г. завършва живопис в Държавното художествено-индустриално училище в София при проф. Иван Мърквичка.
Рисува пейзажи и цветя предимно с акварел като създава свой маниер в тази област. Между най-добрите му творби са пейзажи от Рила, Пирин, Софийско и Търновско. Съвършен техник, характерен с рафинирания си реализъм. Създава школа в България, и има последователи в акварелната живопис. Картините му и до днес са оценявани най-скъпо и са много търсени.

„Когато рисувам – било пейзаж или цвете, аз чувам музика или като че ли прочитам стихове на Лермонтов или Надсон. А когато слушам голям оркестър или хор, аз виждам пейзаж… Тия пейзажи, що са дните на моите тъжни песни, тия малки мирове, на които душата се е спирала, споделяла е своето настроение. Там е истинският ѝ живот“ – изповядва художникът Константин Щъркелов, наричан „цар на акварела“.

След 9 септември 1944 г. К. Щъркелов е изселен, изключен е от СБХ и прекарва пет месеца в Централния затвор. Творчеството му е отречено, обявен е за „чужд на прогресивните и революционни идеи, официален художник на буржоазния режим и царски любимец“.

Умира на 29 април 1961 г. в София.

Личният му архив се съхранява във фонд 2046К в Централния държавен архив.

Творби 
„Есен край София“ (1914), „Белоградчишките скали“ (1922), „Пейзаж. Река“ (1928), „Каналето край Вардар“ (1941), „Полски букет“ (1955), „Настроение“ (1961) и др.

Библиография 
 Енциклопедия на изобразителните изкуства България в 3 тома, т. 3 (С-Я). Институт за изкуствознание на БАН, Академично издателство „Проф. Марин Дринов“, София, 2006.
 Константин Щъркелов, „Животоописание“, ИК „Парнас“, С., 1999.
 Чудомир, Дневник (1947 – 1967), ЕИ „LiterNet“ Варна, 2004 
 Чудомир. Писма от Голо бърдо. (Кореспонденция, документи, пародии и карикатури). Съставител Цочо В. Билярски. (София: изд. ИК „Синева“, 2005, ISBN: 954-9983-47-1).
 Александрова, Ивайла. Оловна тишина. Историята на един разстрел (Пловдив: изд. „Жанет 45“, 2022, ISBN: 978-619-186-794-3), с. 593-594, 596-599, 603-609.

Галерия

Източници

Външни препратки 
 Пламена Димитрова – Рачева „Константин Щъркелов – безсмъртно дело в изкуството“
 130 години от рождението на Константин Щъркелов – Станчева, Елисавета П. – в-к „24 часа“, бр. 209, 3 август 2019 г.

Български художници
Български акварелисти
Родени в София
Починали в София
Хора с архиви в Централния държавен архив
Български военни дейци от Първата световна война
Репресирани от комунистическия режим в България
Почти невинен

Почти невинен () е американски филм от 2003 г. В него участват Дензъл Уошингтън, Ева Мендес, Сана Лейтън, Дийн Кейн и Джон Билингсли.

Времетраенето на филма е 105 минути.

Източници

Външни препратки 
 
 Почти невинен в Българската филмова база данни

Филми от 2003 година
Американски трилъри
След утрешния ден

„След утрешния ден“ () е американски филм от 2004 г. на режисьора Роланд Емерих.

Във филма участват Денис Куейд, Джейк Джиленхол, Иън Холм, Еми Росъм, Сийла Уорд.

Времетраенето на филма е 124 минути. В него се разказва за едно голямо природно бедствие и ни кара да се замислим – къде ще сме ние след утрешния ден.

Сюжет 

Доктор Джак Хал е климатолог. Той е притеснен от своите научни изследвания, които показват, че Глобалното затопляне може да промени климата на Земята внезапно. Прогнозите му са напът да се сбъднат, когато огромно парче лед се откъсва от ледник в Антарктида и предизвиква редица от катастрофални събития. Градушка с размерите на грейпфрут се изсипва над Токио, ураган с рекордна сила удря Хаваите, страхотна снежна буря се завихря над Ню Делхи, съсипваща серия от торнада опустошава Лос Анджелис; температурата преминава от непоносима жега до адски студ само за един ден. Джак разбира, че скоро ще настъпи ледникова епоха. Но преди това ни очаква глобална чудовищно силна буря. Джак заминава към Ню Йорк, за да спаси сина си. Но не е подготвен за онова, което ще се случи на него, на детето му и на цялата планета...

Телевизионен дублаж

Бележки

Външни препратки 
 Официален сайт 
 

Американски научнофантастични екшъни
Филми от 2004 година
Филми за бедствия
Филми на Роланд Емерих
Филми на Туентиът Сенчъри Фокс
Постапокалиптични филми
Филми за Ню Йорк
Гунди

Гунди (Ctenodactylus gundi) са вид дребни бозайници от семейство Гребенопръсти (Ctenodactylidae).

Разпространени са в Северозападна Африка, по южните склонове на Атласките планини до надморска височина 2900 метра. Живеят в полупустинни местности и се хранят с листа, стъбла и семена на растения, които търсят на големи разстояния. Достигат дължина 16 – 20 сантиметра и маса около 185 грама.

Бележки 

Гребенопръсти
Фауна на Палеарктика
Вилна зона

За едноименния филм вижте Вилна зона (филм).

Вилна зона е вид селищно образувание, обикновено в регулация, където се строят жилища за почивка. Често вилните зони са в близост до или част от по-голямо населено място – село, град.

В България, съгласно Наредба № 5 от 2001 г. за правила и нормативи за устройство на територията, вилните зони, означени като Ов, са територии, предназначени за индивидуален отдих и временно обитаване. Те се обособяват върху част от територията на населено място или като самостоятелно селищно образувание. Определят се с устройствени схеми и общи устройствени планове на общините, а се устройват и застрояват въз основа на подробни устройствени планове. Площта на вилните имоти може да заема не повече от 80 на сто от общата площ на вилната зона. В отделни поземлени имоти във вилните зони, урегулирани с подробен устройствен план, могат да се разполагат при спазване на санитарно-хигиенните и противопожарните изисквания и норми:
 магазини и заведения за хранене;
 сгради за социални, здравни, културни, спортни и други обслужващи дейности;
 малки хотели с до 40 легла, които не могат да заемат повече от 20 на сто от площта на вилната зона;
 сгради, мрежи и съоръжения на техническата инфраструктура;
 бензиностанции и газостанции.

Урегулираните поземлени имоти във вилните зони се застрояват с малка височина, плътност и интензивност при спазване на следните нормативи:
 максимална плътност на застрояване (П застр.) – 20 на сто;
 максимална интензивност на застрояване (К инт.) – 0,6;
 минимална озеленена площ (П озел.) – 60 на сто;
 максимална височина на вилната сграда – 7 м, а до билото на покрива – 10 м.

През 2005 г. в нормативната база за вилните зони са внесени следните изменения:
 плътност на застрояване (П застр.) – до 40 на сто
 интензивност на застрояване (К инт.) – до 0,8;
 минимална озеленена площ (П озел.) – 50 на сто, като половината от нея трябва да бъде осигурена за озеленяване с дървесна растителност;
 височина на вилната сграда – 7 м, а до билото на покрива – 10 м.

Жилищните помещения във вилни сгради и в подпокривното пространство на жилищни сгради трябва да имат светла височина най-малко 2,3 м в 50 на сто от площта им и най-малко 1,5 м в най-ниската им част.

Във височината на сградата не се включва височината на подпокривното пространство, ако остава зад равнината, проведена под 45 градуса спрямо хоризонта от линията на пресичане на фасадната плоскост с горната повърхност на корниза или стрехата, а при сгради без корнизи и без стрехи – от най-високата точка на ограждащите стени. В този случай котата на билото не може да превишава с повече от 3 метра котата на корниза, стрехата или ограждащата стена.

При наклон на покривната плоскост, по-голям от 45 градуса, към височината на сградата Н се добавя и височината на надвишението над равнината, проведена под 45 градуса.

Вилни зони 
София:
 Беловодски път
 Бонсови поляни
 Беликата
 Бункера
 Габаро - Азмото
 Градището
 Килиите
 Киноцентъра
 Косанин дол
 Ловджийска чешма
 Люлин
 Малинова долина - Герена
 Милкова кория
 Приплат
 Симеоново-Драгалевци
 Симеоново-изток
 Черният кос
Миа Николова

Миа Николова (Мария Ненкова Николова) е българска поетеса, родена през ноември 1975 г. в София; веган заради животните.

Завършва специалност „Телекомуникации“ в Техническия университет в София през 1998 г. и работи като инженер по информационни технологии. Пише стихове на български и английски език. Преди да се представи пред българския читател, тя участва в Международен конкурс за поезия през 1997 г. със стихотворение на английски език и е включена в антологията „Пясъкът на времето“, която е издание на Международната библиотека за поезия в Мериленд, САЩ.

Три години по-късно получава наградата „Международен поет на 2000 година“ във Вашингтон, САЩ, бронзов медал и е приета за член на Международното общество на поетите. През 2002 г. присъства и в антологията „Писма на душата“.

„Срещи насън“ е нейната първа стихосбирка на български език. През 2006 г. издава и втората си стихосбирка – „Отново“, на български и английски език.

Външни препратки 
 Част от „Срещи насън“, Литературен клуб
 Част от „Отново“, Словото

Български поетеси
Български инженери
Възпитаници на Техническия университет – София
Родени в София
Борис Тадич

Борис Тадич () е президент на Сърбия от 2004 до 2012 г. 

На 27 юни 2004 г. спечелва 5-годишния мандат за президент на Сърбия. На 3 февруари 2008 г. е преизбран за втори мандат и полага клетва на 15 февруари същата година.

Преди президентския пост е министър на телекомуникациите на Съюзна република Югославия и министър на отбраната на Сърбия и Черна гора.

Завършва началното и средното си образование в Белград и специалност Социална психология в катедрата по клинична психология във Философския факултет на Белградския университет.

Работил е като журналист, клиничен психолог, преподавател по психология и научен работник в Института по психология в Белград. По време на следването си участва в опозиционна дейност, заради което е бил затварян. Той е основател и пръв директор на Центъра за развитие на демокрацията и политическите умения.

Тадич е член на Демократическата партия  и от 1990 до 2004 г. изпълнява различни партийни функции:
 секретар на Главния комитет;
 заместник-председател на Изпълнителния комитет;
 изпълняващ длъжността председател на Изпълнителния комитет;
 2 пъти заместник-председател на Демократическата партия;
 председател на Демократическата партия от февруари 2004 – 1 г. след убийството на Зоран Джинджич, бившия председател на Демократическата партия.

През 2002 г. Тадич е министър на телекомуникациите в правителството на Съюзна република Югославия. През март 2003 г. е избран за министър на отбраната в Съвета на министрите на Сърбия и Черна гора. При учредяване на парламента на Сърбия и Черна гора през 2003 г. изпълнява функцията на председател на парламентарната група на Демократичната опозиция на Сърбия.

От февруари 2004 г. е председател на парламентарната група на Демократическата партия в сръбската Скупщина.

В първия кръг на президентските избори в Сърбия на 13 юни 2004 г. Борис Тадич спечелва 27,3% от гласовете. На втория кръг на 27 юни 2004 г. Тадич побеждава съперника си – крайния националист Томислав Николич, и става президент на Сърбия. На 3 февруари 2008 г. Тадич отново печели втория тур на президентските избори срещу Томислав Николич и е преизбран за президент на Сърбия.

На 4 април 2012 г. подава оставка. Решението си аргументира с желанието си на 6 май да се проведат, освен парламентарни, и президентски избори, на които той отново ще се кандидатира.

Тадич владее английски и ползва френски език. Женен, баща на 2 деца.

Източници

Външни препратки 

Сръбски политици
Президенти на Сърбия
Възпитаници на Белградския университет
Югославски министри
Министри на отбраната на Югославия
Сръбски психолози
Родени в Сараево
Сараевски Ромео и Жулиета

Адмира Исмич () и Бошко Бркич (), и двамата родени през 1968 г. в Сараево и убити на 18 май 1993 година, стават известни като Сараевските Ромео и Жулиета. За тях е направен документалният филм Ромео и Жулиета в Сараево (1994).

Адмира е бошнячка, а Бошко – сърбин. Завършват заедно гимназия, след което се сгодяват. Следват заедно химия. След започване на гражданската война в Босна и Херцеговина през 1992 г. те остават в обсаденото Сараево, където е много трудно смесени двойки да оцелеят. Затова, 14 месеца след започване на войната, Адмира и Бошко решават да избягат от Сараево и през контролираните от сърбите територии да заминат за Сърбия. В началото на войната в Сараево най-силно влияние има Исмет Байрамович, по прякор Кело, който се съгласява срещу 18000 марки да осигури на двамата влюбени безпрепятствено излизане от Сараево. С тези пари той е трябвало да подкупи снайперистите да си затварят очите, докато Адмира и Бошко претичат през моста Връбаня на река Миляцка, която разделя мюсюлманските от сръбските позиции.

На 18 май 1993 г. през нощта Адмира и Бошко тръгват да прекосят река Миляцка по моста Връбаня, Обаче след като стигат средата на моста, снайперисти откриват огън по тях. Бошко е убит на място, а Адмира, която е ранена смъртоносно, успява да се добере до Бошко и да го прегърне, след което издъхва.

Трагедията на Адмира и Бошко става известна благодарение на множество чужди репортери. Пред тях и двете страни си прехвърлят вината за убийството им. Родителите им научават за смъртта им със закъснение от два дни. Бащата на Адмира се обръща към ЮНПРОФОР за съдействие да приберат труповете. Обаче от ЮНПРОФОР отказват с претекста, че бронираните им коли са уязвими от бронебойни снаряди.

Така Адмира и Бошко остават да лежат непогребани цели шест дена – от 18 до 24 май 1993 г. и никой не може да се добере до телата им, за да ги прибере и погребе. Родителите и на двамата, от двете противникови страни, виждат труповете им и не могат да направят нищо. На шестата нощ сръбски войници успяват да се промъкнат само на двадесет и пет метра от бошняшките позиции. По-късно става ясно, че сърбите са принудили босненски военнопленници да издърпат двамата мъртви към сръбската страна и да ги погребат на гробището Вранеш в Лукавица, в общ гроб. По-късно, през април 1996 г. биват ексхумирани и погребани в Сараево, отново заедно.

Външни препратки 
 Кърт Шорк Сараевските Ромео и Жулиета 1993 
 Момо Капор Глава 51 и Глава 52 от Хроника на изгубения град, посветени на Сараевските Ромео и Жулиета
 CNN Само куршум може да ги раздели 
 Зони на разделение. Гръбавица  

Война в Босна и Херцеговина

Ромео и Жулиета
Шчечин

За едноименния кораб вижте Щетин (кораб)

Шчѐчин (; ; ; ) е седмият по големина град в Полша и второто по големина полско пристанище на Балтийско море. Шчечин е столица на Западнопоморското войводство. Административно е обособен в отделен окръг (повят) с площ от 300,55 km2.

География 
Шчечин е разположен на река Одра в северозападната част на Полша и е близо до Балтийско море и границата с Германия.

Личности 
 Родени в Шчечин
 Екатерина II (1729 – 1796), императрица на Русия
 Анна Юркщович (р. 1963), полска певица
 Други личности, свързани с Шчечин
 Войчех Ярузелски (1923 – 2014), офицер и политик, командващ дивизия през 1967 – 1960
 Починали в Шчечин
 Крум Петков (1937 – 2015), ръководил Катедрата по хранене и управление на фуражите за животни към Западнопомеранския технологичен университет през 1986 – 2006.

Побратимени градове 
Шчечин е побратимен град с:
  Берлин, Фридрихсхайн-Кройцберг, Германия
  Бремерхафен, Германия
  Далян, Китай
  Есбер, Дания
  Кингстън ъпон Хъл, Великобритания
  Клайпеда, Литва
  Любек, Германия
  Малмьо, Швеция
  Мурманск, Русия
  Росток, Германия
  Сейнт Луис, САЩ

Население 
През 2012 г. в града живеят 409 596 души. Гъстотата е 1363 души/km2.

Демографско развитие

Спорт 
Градът е дом на футболния клуб Погон (Шчечин).

Бележки 

 
Ханза
Пристанищни градове в Полша
Пристанищни градове на Балтийско море
Европейско първенство по футбол/2004/Четвъртфинали



Португалия – Англия 2:2 сл. пр. (0:1, 1:1), 6:5 сл. д.

Франция – Гърция 0:1 (0:0)

Швеция – Холандия 0:0 сл. пр. (0:0, 0:0), 4:5 сл. д.

Чехия – Дания 3:0 (0:0) 

4
Европейско първенство по футбол/2004/Полуфинали



Португалия – Нидерландия 2:1 (1:0)

Гърция – Чехия 1:0 сл. пр. (0:0, 0:0) 

2
Прабългарски календар

Прабългарският календар е хипотетична календарна система, с която вероятно са си служели прабългарите.

Източници 
Единственият източник, от който се черпи информация за хипотетична календарна система на прабългарите, е т. нар. Именник на българските ханове. В този кратък текст, намерен в Русия, има 12 двойки думи на прабългарски език, които може би означават календарни понятия. За свързването им с реални събития се използват документите на византийските историци за описаните в Именника събития. Приема се, че календарът е прабългарски, защото имената на владетелите са със сигурен прабългарски произход.

Сравнение с тюркски календари 
Следната сравнителна таблица е направена въз основа на анализа на Омелян Прицак.

Сравнение с китайски календар

Източници

Допълнителна литература 
 Бешевлиев, В. Първобългарите. История, бит и култура. Фондация „Българско историческо наследство“. Пловдив, 2008.
 Мудрак, О. А. Заметки о языке и культуре дунайских булгар. Aspects of Comparative Linguistics, v. 1. Moscow: RSUH Publishers, 2005, с. 83 – 106.
 Фасмер, M. Этимологический словарь русского языка. Москва. Прогресс, 1986.
 Pritsak, O. Die bulgarische Fürstenliste und die Sprache der Protobulgaren. Otto Harrassowitz-Wiesbaden, 1955.

Външни препратки 
 kandimirov.eu
 Перипетиите на календара  – статия на проф. Никола Николов
 Компютърен модел
 Древен български календар
 Българският Календар – Г. Кръстев, Т. Целов, С. Рулински, Б. Михайлов
 Календарът на древните българи и древните скални обсерватории в днешните български земи. Я. Й. Шопов
 Началото на годината в прабългарския календар – И. Т. Иванов
 Още литература

Календари
календар
Оксалат

Оксалатът е органичен анион, емпиричната формула на който е C2O42-. Образува съединения, например метални соли и оксалова киселина.

Оксалатът е антикоагулант, както и елемент от Цикъл на Кребс.

Оксалати
Охра

Охрата (от гр. ὠχρός – блед) е цвят, който обикновено е описван като златисто-жълт или бледожълто-кафяв.

Кафявата (гьотитът) и жълтата охра се получават при смесването на лимонит и глина.

Източници 

Цветове
Ричард Мей

Сър Ричард Мей () е британски юрист.

Мей е роден на 12 ноември 1938 г. Става известен като председателстващ съдия на съдебните процеси на Международния трибунал за военните престъпления в бивша Югославия срещу бившия сръбски и югославски президент Слободан Милошевич по обвинения за военни престъпления.

Мей се оттегля от тази длъжност през февруари 2004 г. по здравословни причини.

Сър Ричард Мей почива на 1 юли 2004 г.

Автор е на научни трудове, сред които „Доказателството в наказателното право“.

Външни препратки 
 Си-ен-ен

Британски съдии
Родени в Лондон
Европейско първенство по футбол/2004/Финал



Португалия – Гърция 0:1 

1
Ференц Мадъл

Ференц Мадъл () е унгарски учен, политик, министър без портфейл от 1990 до 1993 г. и президент на Унгария от 10 август 2000 до 2005 г.

Биография 
Роден е на 29 януари 1931 г.

От 1993 г. е академик на Унгарската академия на науките.

Президенти на Унгария
Академици на Унгарската академия на науките
Унгарски юристи
Доктор хонорис кауза на университет „Кардинал Стефан Вишински“
Починали в Будапеща
Доктор хонорис кауза на Софийския университет
Арпад Гьонц

Арпад Гьонц () е унгарски политик. Той е първият унгарски президент след демократичните промени, настъпили през 1990. Остава на президентския пост от 2 май 1990 до 4 август 2000 г. Женен с четири деца. Неговата дъщеря Кинга Гьонц е министър на външните работи във второто правителство на унгарския министър-председател Ференц Дюрчан.

Гьонц е роден на 10 февруари 1922 г. в Будапеща. През 1944 г.получава юридическа диплома от държавния университет Петер Пазман, а паралелно с това учи и агрономство в университета на град Гьодьольо. По време на Втората световна война е изпратен на фронта. По-късно обаче Гьонц успява да дезертира и се връща в Унгария, където успешно се включва в антифашистката съпротива. Участва в националната революция от 1956, която е смазана от съветските войски. Заради активното си участие в антиправителствените демонстрации е осъден на доживотен затвор без право на замяна. По-късно през 1963 г. е амнистиран. По време на своя престой в затвора, Гьонц се отдава на интелектуална дейност. Той усилено превежда публицистика и класически текстове от английски език. Така на бял свят за унгарските читатели за пръв път се появяват произведенията на Фокнър, Хемингуей и Толкин. В началото на седемдесетте години с постепенната либерализация на комунистическия режим в Унгария, Гьонц отново започва да се занимава легално с политическа дейност. За кратък период от време е председател на унгарската асамблея за защита на правата на човека. По-късно през 1988 г. участва активно в създаването на опзиционната политическа партия ФИДЕС. От 1989 до 1990 Арпад Гьонц е председател на Унгарския съюз на писателите.

Източници 

Президенти на Унгария
Антикомунистическо съпротивително движение в Унгария
Родени в Будапеща
Доктор хонорис кауза на Софийския университет
Личности в Унгарското въстание от 1956 г.
Календар на православните църковни празници/Януари



Януари 

Посочени са неподвижните празници от православния календар, които всяка година се случват в един и същи ден.

 1 януари – Нова година, Обрезание Господне, Васильовден, Св. Василий Велики (Блажи се)
 2 януари – Св. Силвестър, папа Римски; Св. преподобни Серафим Саровски Чудотворец (Блажи се)
 3 януари – Св. пророк Малахия, Св. мъченик Гордий (Блажи се)
 4 януари – Събор на Седемдесетте апостоли, Св. преподобномъченик Онуфрий Габровски. Св. преподобни Теокист
 5 януари – Св. мъченици Теопемт, епископ Никомидийски, и Теон. Св. преподобна Синклитикия. Св. преподобна Аполинария (Велик водосвет) (Строг пост)
 6 януари – † Св. Богоявление на Господа Бога и Спасителя наш Исус Христос (Йордановден) (Василиева литургия) (Велик водосвет)
 7 януари – † Св. Йоан Кръстител (Ивановден) (Разрешава се риба)
 8 януари – Св. преподобни Георги Хозевит от остров Кипър и Емилиан Изповедник. Св. преподобна Домника. Св. мъченици Юлиан и Василиса. Св. Григорий, епископ Български
 9 януари – Св. мъченик Полиевкт. Св. Евстратий Чудотворец
 10 януари – Св. Григорий Нисийски. Св. преподобни Дометиан. Св. преподобни Маркиан
 11 януари – Св. преподобни Теодосий Велики
 12 януари – Св. мъченица Татиана. Св. Сава, Сръбски архиепископ
 13 януари – Св. мъченици Ермил и Стратоник
 14 януари – Св. преподобни Отци, избити в Синай и Раита, Египет. Св. Нина просветителка на Грузия. (Отдание на Богоявление)
 15 януари – Св. преподобни Павел Тивейски. Св. преподобни Иоан Колибар. Св. преподобни Гавриил Лесновски. Св. преподобни Прохор Пшински
 16 януари – Честни вериги на св. апостол Петър. Св. преподобни Ромил Видински (Бдински). Св. свещеномъченик Дамаскин Габровски
 17 януари – Св. преподобни Антоний Велики (Антоновден)
 18 януари – † Св. Атанасий и св. Кирил Александрийски (Атанасовден). Св. Йоаким Търновски
 19 януари – Св. преподобни Макарий Египетски. Св. Марк Ефески
 20 януари – * Св. преподобни Евтимий Велики. Св. Евтимий, патриарх Търновски
 21 януари – * Св. преподобни Максим Изповедник. Св. мъченик Неофит от Витиния. Св. мъченици Евгений, Канидий, Валериан и Акила
 22 януари – Св. апостол Тимотей. Св. преподобномъченик Атанасий Перски. Св. свещеномъченик Петър Български, мъченик Сионий Български и други с тях
 23 януари – Св. свещеномъченик Климент Анкирски. Св. мъченик Агатангел
 24 януари – Св. преподобна Ксения Римлянка
 25 януари – Св. Григорий Богослов (Назиански), архиепископ Цариградски
 26 януари – Св. преподобни Ксенофонт, Мария и синовете им. Св. преподобни Теодосий, игумен Студийски
 27 януари – Пренасяне мощите на св. Йоан Златоуст.
 28 януари – Св. преподобни Ефрем Сириец (Сирин)
 29 януари – Пренасяне мощите на св. Игнатий Богоносец
 30 януари – Свети Три Светители – св. Василий Велики, св. Григорий Богослов и св. Иоан Златоуст. Св. свещеномъченик Иполит, папа Римски. Св. благоверен цар Петър Български. Св. преподобни Сергий Къпински. Св. мъченик Димитрий Сливенски
 31 януари – Св. безсребърници и чудотворци Кир и Иоан

Календар на православните църковни празници
Календар на православните църковни празници/Февруари



Февруари 

Посочени са неподвижните празници от православния календар, които всяка година се случват в един и същи ден.

 1 февруари – Св. мъченик Трифон (Трифоновден). Св. мъченица Фивия Перпетуа (Предпразненство на Сретение Господне)
 2 февруари — Петльовден
 3 февруари – Св. Симеон Богоприимец и Анна пророчица
 4 февруари – Св. преподобни Исидор Пелусиотски. Св. мъченик Исидор (Блажи се)
 5 февруари – Св. мъченица Агатия
 6 февруари – Св. преподобни Вукол, епископ Смирненски. Св. мъченица Доротея. Св. Фотий, патриарх Цариградски (Блажи се)
 7 февруари – Св. преподобни Партений Лампсакийски. Св. преподобни Лука Еладски
 8 февруари – Св. великомъченик Теодор Стратилат. Св. пророк Захария Сърповидец
 9 февруари – Св. мъченик Никифор. (Отдание на Сретение Господне)
 10 февруари – * Св. свещеномъченик Харалампий, епископ на Магнезия. Св. свещеномъченик Порфирий. Св. свещеномъченик Атанасий, архиепископ Цариградски. Св. мъченица Валентина
 11 февруари – * Св. свещеномъченик Власий, епископ Севастийски. Св. мъченик Георги Софийски Нови
 12 февруари – Св. Мелетий, архиепископ Антиохийски. Св. Антоний, архиепископ Цариградски
 13 февруари – Св. преподобни Мартиниан. Св. Евлогий, архиепископ Александрийски. Св. Зоя и Фотина. Преподобни Симеон Сръбски Нови, Мироточиви
 14 февруари – * Успение на св. Кирил Славянобългарски. Св. преподобни Авксентий
 15 февруари – Св. апостол Онисим
 16 февруари – Св. мъченици Памфил и Порфирий. Св. Флавиян, архиепископ Цариградски.
 17 февруари – Св. великомъченик Теодор Тирон. Св. преподобни Роман Търновски
 18 февруари – Св. Лъв, папа Римски
 19 февруари – Св. апостол Архип
 20 февруари – Св. преподобни Лъв, епископ Катански
 21 февруари – Св. преподобни Тимотей. Св. Евстатий, архиепископ Антиохийски
 22 февруари – Намиране честните мощи на св. мъченици ЕвгенияЗадушница
 23 февруари – Св. свещеномъченик Поликарп, епископ Смирненски
 24 февруари – * Първо и второ намиране честната глава на св. Иоан Кръстител
 25 февруари – Св. Тарасий, патриарх Цариградски
 26 февруари – Св. Порфирий, епископ Газски
 27 февруари – Св. преподобни Прокопий Декаполит
 28 февруари – Св. преподобни Василий Изповедник. Св. преподобни Марина, Кира и Домника. Св. свещеномъченик Протерий, архиепископ Александрийски. Св. мъченица Кирана Солунска
 29 февруари – Св. преподобни Иоан Касиан Римлянин

Календар на православните църковни празници
Календар на православните църковни празници/Април



Април 

Посочени са неподвижните празници от православния календар, които всяка година се случват в един и същи ден.

 1 април – Св. преподобна Мария Египетска. Св. свещеномъченик Аврамий Български
 2 април – Св. преподобни Тит Чудотворец
 3 април – Св. преподобни Никита Мидикийски
 4 април – Св. преподобни Йосиф Песнописец и Георги Малея. Св. свещеномъченик Никита Серски
 5 април – Св. мъченици Теодул и Агатопид
 6 април – Св. Мартин Изповедник, папа Римски. Успение на св. Методий Славянобългарски
 7 април – Св. преподобни Георги, епископ Митилински
 8 април – Св. апостоли Иродион, Агав, Винидий и Руф
 9 април – Св. мъченик Евпсихий
 10 април – Св. мъченици Терентий и Помпий
 11 април – Св. свещеномъченик Антип, епископ Пергамски
 12 април – Св. преподобни Василий, епископ Парийски
 13 април – Св. свещеномъченик Артемон
 14 април – Св. Мартин, папа Римски
 15 април – Св. апостоли Аристарх, Пуд и Трофим
 16 април – Св. мъченици девица Агапия, Ирина и Хиония
 17 април – Св. преподобни Симеон и Акакий
 18 април – Св. преподобни Иоан. Св. мъченик Виктор
 19 април – Св. преподобни Иоан Ветхопещерник
 20 април – Св. преподобни Теодор Трихина
 21 април – Св. свещеномъченик Януарий и Теодор
 22 април – Св. преподобни Теодор
 23 април – Св. мъченица Александра. Св. мъченик Лазар Български
 24 април – Св. мъченик Сава Стратилат и Валентин
 25 април – Св. евангелист Марк
 26 април – Св. свещеномъченик Василий, епископ Амасийски
 27 април – Св. свещеномъченик Симеон, брат Господен по плът
 28 април – Св. апостоли Иасон и Сосипатър
 29 април – Св девет мъченици в Кизик. Св. преподобни Мемнон Чудотворец
 30 април – * Св. апостол Иаков Зеведеев

Календар на православните църковни празници
Календар на православните църковни празници/Май



Май 

Посочени са неподвижните празници от православния календар, които всяка година се случват в един и същи ден.

 1 май – Св. пророк Иеремия. Св. Тамара Грузинска (Ден на труда)
 2 май – Св. цар Борис, покръстител на българите. Св. Атанасий Велики
 3 май – Св. мъченици Тимотей и Мавра
 4 май – Св. преподобномъченица Пелагия
 5 май – Св. мъченица Ирина
 6 май – Св. великомъченик Георги Победоносец (Гергьовден). Св. Иов Многострадални. Ден на храбростта и празник на Българската армия.
 7 май – Св. мъченик Акакий Серски
 8 май – * Св. апостол и евангелист Иоан Богослов. Св. преподобни Арсений Велики
 9 май – Св. пророк Исаия. Св. мъченик Христофор. Св. Николай Летни
 10 май – * Възстановяване на Българската патриаршия. Св. апостол Симон Зилот
 11 май – Св. св.Кирил и Методий. Св. свещеномъченик Мокий
 12 май – Св. Епифаний Кипърски и Герман Цариградски
 13 май – Св. мъченица Гликерия
 14 май – Св. мъченици Исидор и Иоан Български
 15 май – Св. преподобни Пахомий Велики
 16 май – Св. преподобни Теодор Освещени
 17 май – * Св. апостол Андроник. Св. мъченик Николай Софийски
 18 май – Св. мъченици Теодот, Петър и Дионисий. Св. седем девици.
 19 май – Св. свещеномъченик Патрикий, епископ Брусенски
 20 май – Св. мъченик Талалей
 21 май – * Св. равноап. Константин и царица Елена. Св. мъченик Константин Софийски
 22 май – Св. мъченик Василиск. Св. великомъченик Иоан-Владимир, княз Български Чудотворец
 23 май – Св. преподобни Михаил, епископ Синадски
 24 май – Ден на българската просвета и култура и на славянската писменост (Молебен) Св. преподобни Симеон Дивногорский
 25 май – Трето намиране честната глава на св. Иоан Кръстител.
 26 май – * Св. апостол Карп. Св. мъченик Георги Софийски Най-нови
 27 май – Св. свещеномъченик Терапонт Сердикийски (Софийски)
 28 май – Св. преподобни Никита, епископ Халкидонски. Св. преподобни Софроний Български
 29 май – Св. преподобномъченица Теодосия.
 30 май – Св. преподобни Исакий. Св. Емилия
 31 май – Св. апостол Ермий. Св. мъченик Ермей

Календар на православните църковни празници
Календар на православните църковни празници/Юни



Юни 

Посочени са неподвижните празници от православния календар, които всяка година се случват в един и същи ден.

 1 юни – Св. мъченици Юстин Философ и Юстин
 2 юни – Св. Никифор Изповедник. Свети преподобномъченик Еразъм Охридски
 3 юни – Св. мъченик Лукилиан
 4 юни – Св. Митрофан, патриарх Цариградски
 5 юни – Св. свещеномъченик Доротей, епископ Тирски. Св. преподобни Петър Корицки
 6 юни – Св. преподобни Висарион Чудотворец. Св. Иларион
 7 юни – Св. свещеномъченик Теодот Анкирски. Св. мъченица Валерия
 8 юни – Пренасяне мощите на св. великомъченик Теодор Стратилат. Св. мъченици Марк и Юлий Доростолски
 9 юни – Св. Кирил, архиепископ Александрийски.Международен ден на приятелството

 10 юни – Св. свещеномъченик Тимотей, епископ Брусенски.
 11 юни – * Св. апостоли Вартоломей и Варнава. Св. Богородица – достойно естъ
 12 юни – Св. преподобни Онуфрий Велики и Петър Атонски
 13 юни – Св. мъченица Акилина. Св. Трифилий Кипърски
 14 юни – Св. пророк Елисей. Св. Методий, патриарх Цариградски
 15 юни – Св. пророк Амос. Св. мъченик Исихий Доростолски
 16 юни – Св. Тихон, епископ Аматунтски
 17 юни – Св. мъченици Мануил, Савел и Исмаил
 18 юни – Св. мъченик Леонтий
 19 юни – * Св. апостол Иуда, брат Господен. Св. преподобни Паисий Велики и Паисий Хилендарски. Св. мъченик Зосим Созополски. Св. Йоан Шанхайски
 20 юни – Св. преподобни Наум Охридски. Св. мъченик Пин (Бисер). Св. свещеномъченик Методий, епископ Патарски
 21 юни – Св. мъченик Юлиан Тарсийски
 22 юни – Св. свещеномъченик Евсевий Самосатски
 23 юни – Св. мъченица Агрипина
 24 юни – * Рождение на св. Иоан Кръстител (Еньовден). Св. Никита, епископ Ремизиянски
 25 юни – Св. преподобномъченица Феврония. Св. преподобни Дионисий Атонски. Св. мъченик Прокопий Варненски
 26 юни – Св. преподобни Давид Солунски и Давид Български. Свецмъченик Висарион, епископ Смоленски
 27 юни – Св. преподобни Сампсон Странноприимец
 28 юни – Пренасяне мощите на св. безсребърници Кир и Иоан
 29 юни – + Св. славни и всехвални апостоли Петър и Павел (Петровден)
 30 юни – * Събор на Дванадесетте апостоли

Календар на православните църковни празници
Календар на православните църковни празници/Юли



Юли 

Посочени са неподвижните празници от православния календар, които всяка година се случват в един и същи ден.

 1 юли – Св. безсребърници Козма и Дамиан. Възвръщане мощите на св. Иоан Рилски чудотворец.
 2 юли – Полагане честната дреха на Пресвета Богородица във Влахерна
 3 юли – Св. мъченик Иакинт
 4 юли – Св. Андрей, архиепископ Критски
 5 юли – * Св. преподобни Атанасий Атонски. Св. преподобни Сергий Радонежки
 6 юли – Св. преподобни Сисой Велики
 7 юли – * Св. великомъченица Неделя. Св. преподобни Тома Малейски и Акакий.
 8 юли – Св. великомъченик Прокопий. Свети преподобни Теофил Мироточиви.
 9 юли – Св. свещеномъченик Панкратий, епископ Тавроменийски
 10 юли – Св. 45 мъченици в Никопол Арменски
 11 юли – Св. мъченица Евфимия Всехвална. Св. княгиня Олга. Св. преподобни Никодим Албански
 12 юли – Св. мъченици Прокъл и Иларий
 13 юли – Събор на св. архангел Гавриил. Св. преподобни Стефан Саваит
 14 юли – Св. апостол Акила
 15 юли – Св. мъченици Кирик и Юлита. Св. равноапостолен велик княз Владимир
 16 юли – Св. свещеномъченик Атиноген. Св. мъченица Юлия девица
 17 юли – * Св. великомъченица Марина
 18 юли – Св. мъченици Иакинт и Емилиян Доростолски
 19 юли – Св. преподобни Макрина и Дий
 20 юли – † Св.пророк Илия. (Илинден)
 21 юли – Св. преподобни Симеон, юродив заради Христа и Иоан. Св. пророк Иезекиил
 22 юли – Св. мироносица и равноапостолна Мария Магдалина. Възвръщане мощите на св. свещеномъченик Фока. Св. мъченица Макрела.
 23 юли – Св. мъченици Трофим и Теофил
 24 юли – Св. великомъченица Христина
 25 юли – Успение на св. Анна. Св. диакониса Олимпиада и Евпраксия Девица
 26 юли – Св. свещеномъченик Ермолай. Св. преподобномъченица Параскева
 27 юли – * Св. великомъченик Пантелеймон. Св. Седмочисленици – Кирил и Методий, Климент, Наум, Сава, Горазд и Ангеларий. Успение на св. Климент Охридски
 28 юли – Св. апостоли и дякони Прохор, Никанор, Тимон и Пармен
 29 юли – Св. мъченик Калиник
 30 юли – Св. апостоли Сила и Силуан
 31 юли – Богородични заговезни. Св. праведни Евдоким. Св. свещеномъченик Симеон Самоковски

Календар на православните църковни празници