Danske jernbaner

Danske jernbaner bestod i 2017 af 3.476 kilometer jernbanestrækning, hvoraf S-banen, metroen, Aarhus Letbane,
København-Padborg (ved grænsen til Tyskland), Kyst- og Øresundsbanen samt Esbjergbanen og Sønderborgbanen er elektrificerede. Den primære togart på skinner er passagertog, sekundært godstrafik til (og mellem) Sverige og Tyskland, hvor en stor andel af trafikken føres gennem Danmark.

Vedligehold og drift af de fleste danske jernbanestrækninger udføres af Banedanmark, der svarer til det svenske Trafikverket og det norske Jernbaneverket. Banedanmark er et statsejet selskab, som mod betaling i form af afgifter, tildeler plads (kanaler) på det statslige jernbanenet til togoperatørerne. Den primære operatør er Danske Statsbaner (DSB). En række jyske regionaltogsstrækninger trafikeres af Arriva. DB Schenker Rail er den primære godsoperatør, men også andre operatører står for en betydelig andel af såvel indenrigs- som transitgodstrafikken.

Danmark er medlem af Den Internationale jernbaneunion (UIC) med landekoden 86.

Historie 
Kongeriget Danmarks første jernbane var København-Roskilde som åbnede i 1847. Dette var landet Danmarks første jernbane, hvor i mod helstatens eller monarkiets første jernbane var mellem Altona og Kiel i Hertugdømmet Holsten, der åbnedes i 1844 (Holsten hørte under det Tyske Forbund, men blev regeret af den danske konge som holstensk hertug). Den første jernbane i det danske Hertugdømme Slesvig (Slesvig hørte som len under Kongeriget Danmark) var den Sydslesvigske Jernbane mellem Flensborg og Tønning, som åbnede i 1854.

De store jernbanelove 
Jernbanelovene fra 1894, 1908 og 1918 indeholdt hjemmel til anlæg og drift af de fleste danske privatbaner, men mange af projekterne blev aldrig gennemført, da en strækning vedtaget ved lov ikke var ensbetydende med, at staten havde besluttet at anlægge den. Det var en invitation til private, herunder også kommuner og amter, om at søge eneret til anlæg og drift af strækningen, med statstilskud til anlægsomkostningerne, typisk svarende til 50 %.

Lovene og de deri indeholdte projekters skæbne er derfor en god indikator for, hvordan "markedet" for privatbaner udviklede sig fra 1894, hvor næsten alle lovens projekter blev realiseret, over 1908, hvor stadig 2/3 af projekterne blev realiseret, til 1918, hvor kun 1/5 af projekterne blev realiseret. Loven fra 1924 skulle bringe Sønderjylland på niveau med resten af Danmark, men ingen af projekterne blev realiseret som privatbaner. De to mest nødvendige projekter blev i stedet anlagt som statsbane.

 Lov om anlæg og drift af private jernbaner af 8. maj 1894
 Lov om nye jernbaneanlæg m.v. af 27. maj 1908
 Lov om forskellige privatbaneanlæg af 20. marts 1918
 Lov om jernbaneanlæg i de sønderjyske landsdele m.v. 29. marts 1924

Danske privatbaner 
Den 20. marts 1918 blev der vedtaget en lov, ifølge hvilken regeringen ud over de i den store Jernbanelov af 27. maj 1908 vedtagne privatbaneanlæg yderligere kunde meddele eneretsbevilling til anlæg og drift af 32 helt nye privatbaner samt 10 baner, der skulle træde i stedet for tilsvarende baner i loven af 1908. Ved genforeningen i 1920 blev Danmarks privatbanenet forøget betydeligt med amtsbanerne på Als samt Aabenraa og Haderslev Amts jernbaner. I årene efter 1. verdenskrig tiltog automobilernes benyttelse i samfærdselens tjeneste med rivende fart, og den hermed følgende konkurrence navnlig fra rutebilernes side blev meget mærket i privatbanernes økonomi. Dette forhold i forbindelse med de dårlige tider for industri m.v. gjorde, at det spørgsmål trængte sig mere og mere i forgrunden, om det ville være økonomisk forsvarligt at fortsætte med anlæg af flere af de ved lovene vedtagne baneanlæg. Der blev derfor den 12. maj 1923 af ministeren for offentlige arbejder, Marius Slebsager, nedsat en kommission til undersøgelse af de herhen hørende forhold, idet der på dette tidspunkt af samtlige vedtagne privatbaner endnu manglede at anlægge 44 baner. Kommissionen afgav i juni 1926 en stor betænkning, hvori det blev foreslået, at kun tre af disse baneanlæg fremmedes, endda på visse betingelser, at tre anlæg ikke skulle fremmes for tiden, og at 34 anlæg slet ikke skulle fremmes.

De eksisterende danske privatbaner forsøgte i øvrigt at imødegå konkurrencen på forskellig måde, dels ved personaleindskrænkninger og nedsættelse af personalets løn, dels ved indførelse af hyppigere og hurtigere toggang, til dels ved motortogskørsel, dels ved fragtaftaler med de større forsendere og almindelige takst- og fragtnedsættelser, og endelig dels ved direkte samarbejde med bilerne, navnlig rutebilerne, således at disse kom til at fungere som føderuter til banerne. Et led i disse bestræbelser var det også, at den tilladelige, maksimale kørehastighed forsøgtes sat i vejret ved passende sikkerhedsforanstaltninger og eventuelt tillige ved sporforstærkninger med videre. Til trods for alle disse forholdsregler havde mange danske privatbaner dog svært ved at klare sig, og en del af dem gav i 1920'erne underskud, som måtte dækkes af de interesserede kommuner. I Sønderjylland måtte således Aabenraa Amts Jernbaner ophøre med at køre pr. 31. marts 1926.

Antallet af de af private selskaber drevne baner var pr. 1. april 1928 i alt 64 med en samlet længde af cirka 2.728,8 km. Det fast ansatte personales antal var 3.379.

Jernbanenet 

Banedanmark råder over 3.500 kilometer jernbanestrækning. Dertil kommer et antal jernbanestrækninger, som ejes af private selskaber. Det danske jernbanenet er normalsporet (1.435 mm), med undtagelse af enkelte museumsjernbaner, som anvender smalspor. Tidligere var meterspor (1.000 mm) almindeligt på mindre baner, mens en sporvidde på 700 mm var dominerende på industrijernbaner, som f.eks. på de baner, der var bygget til sukkerroetransport. De fleste smalsporede baner blev nedlagt i mellem 1950 og 1969.

Dobbeltsporet er strækningerne mellem København og Tinglev, Esbjerg og Aalborg (helt frem til Aalborg Vestby), Holbæk, Vordingborg, Helsingør, Københavns Lufthavn samt det fulde S-togsnet.

På hovedstrækningerne anvendes sveller af beton. På vigespor, sidespor og mindre strækninger er træsveller mere udbredt. Duobloksveller, der hidtil har været mest udbredte, udfases med tiden fordel for nye monobloksveller.

Sporenes alder og Banedanmarks vedligeholdelse af banenettet var især i 00'erne udfordret. I 2002 og 2003 gennemførte det daværende Banestyrelsen, der svarer til Banedanmark i dag, en undersøgelse, som kortlagde alderen på de sveller som anvendtes. Resultatet var, at alderen på sporene gennemsnitligt var 24 år, i stedet for de anbefalede 20 år. Politisk fokus og en målrettet indsats har dog de senere år fået vedligeholdelsen af banenettet tilbage på sporet.

Hastighed 

Den største tilladte hastighed på hovedstrækningerne er generelt mellem 160 og 180 km/t, og på regionalbanerne mellem 120 og 160 km/t. På strækninger med mindre trafik er hastigheden mellem 75 og 120 km/t. Indtil Storebæltsforbindelsens jernbanedel åbnede i 1997, var den maksimalt tilladte hastighed på hovedstrækningerne 140 km/t. Hastighedsgrænsen kan nedsættes på enkelte strækninger afhængig af sporenes tilstand. På den cirka 5,5 km lange strækning fra Peberholm til den dansk/svenske landegrænse (Lernacken) har den maksimalt tilladte hastighed siden 2000 som det eneste sted i Danmark været 200 km/t.

En ny, dobbeltsporet strækning København og Ringsted over Køge med en længde på 60 kilometer er dimensioneret for 250 km/t og planlægges indviet den 31. maj 2019. På denne jernbanestrækning satte et udenlandsk testtog i november 2018 hastighedsrekord for tog i Danmark med 255,6 km/t, hvilket er den aktuelle rekord.

Rejsetid 

Generelt er rejsetiden med tog konkurrencedygtig ift. bil, fjernbusser og fly, specielt mellem København og Odense og i nogen grad mellem København og hhv. Aarhus og Esbjerg. Mellem København og Aalborg er toget mindre konkurrencedygtigt på rejsetid.

Pr. 2023 er de korteste rejsetider med tog på de primære fjerntogsrelationer følgende:

Elektrificering 

Flere lokaltogsstrækninger omkring København blev elektrificeret i 1934 ved indførelse af S-banen, men ellers var Danmark sent ude med elektrificering. Den politiske beslutning om at elektrificere hovedbanerne blev først taget i 1979. København-Helsingør blev elektrificeret i 1986, efterfulgt af hovedbanen over Sjælland, Fyn og Sønderjylland i 1980'erne og 1990'erne. Først efter Storebæltsforbindelsens åbning i 1997 kørte der elektriske tog vest for Storebælt. I Jylland er ingen linjer nord for Fredericia elektrificeret heller ikke hovedlinjen Fredericia-Århus-Aalborg. Københavns S-tog bruger 1500 V jævnstrøm. Fjernbanen benytter 25 kV vekselstrøm ved 50 Hz, begge dele fra køreledning over toget. Strækningen Ringsted-Rødbyhavn er under elektrificering. På Tysklands og Sveriges jernbanenet anvendes dog 15 kV ved 16 2/3 Hz, men lokomotiverne som bruges på disse strækninger er udrustet til at håndtere begge spændinger (25 og 15 kV). Disse godslokomotiver er bl.a. af typen litra EG.

Københavns metro (2002) og Aarhus Letbane (2017) bruger 750 V jævnstrøm, førstnævnte fra en sideliggende strømskinne, sidstnævnte fra overliggende køreledning.

Danmark fortsatte med at satse på dieseltog til trods for begyndende elektrificering af hovedstrækningerne. DSB har anskaffet nye, tunge dieseltog kaldet IC4, som skal køre op til 200 km/t og reducere rejsetiderne. Togene, der har lagt navn til IC4-sagen, blev leveret med flere års forsinkelse fra producentens side, blandt andet fordi DSB stillede mange særegne krav, som var vanskelige at opfylde. I sammenhæng med problemerne med IC4 hævder mange debattører, at det er bedre at elektrificere flere hovedbaner og købe elektriske togenheder i stedet, siden det er mere veludviklede produkter hos producenterne. Det vil også være nødvendigt at tilpasse kravene, så de passer med andre lande. Frem for alt må tracéerne Fredericia-Ålborg og Kolding-Esbjerg elektrificeres, så elektriske passagertog kan køre mellem Jylland og København. I 2009 besluttede den danske regering at udskyde al elektrificering i flere år, indtil det nye signalsystem ERTMS er på plads. Der kræves nemlig en stor ombygning af nutidens signalsystem på strækninger som elektrificeres, og da venter man hellere til det nye signalsystem ERTMS indføres.

Den 29. maj 2015 annoncerede Banedanmark en kontrakt med Aarsleff-Siemens, som omfatter en 2,8 milliarder kroners elektrificering af 1300 km dansk jernbane. Arbejdet kommer til at foregå frem mod 2026. Den første ny-elektrificerede strækning blev Lunderskov-Esbjerg, som blev færdig i 2018.

Sikkerhed og signaler 

Hovedbanerne blev udstyret med ATC sikkerhedssystem i 1990'erne. Et forenklet og billigere system af ATC bruges på visse sidebaner. Et andet system, HKT, indførtes i 1975 og gjorde det muligt at få signalernes stilling om bord på toget. Dette system benyttes kun på S-banen. På nogle strækninger bruges forenklet HKT (F-HKT).

Folketinget har besluttet, at Banedanmark skal udskifte de eksisterende, ældre og uensartede signalsystemer med det moderne, fælles signalsystem for hele Europa, ERTMS. Udskiftningen skal ske på hele det aktive banenet under Banedanmark med undtagelse af S-banerne. Systemet ERTMS niveau 2, som den danske jernbane skal udstyres med, baserer sig fuldstændig på signaler i førerrummet og er mere effektivt og fremtidssikret. Udbygningen er planlagt til at finde sted i perioden 2018-21. S-banen vil få installeret et moderne system tilpasset bybaner inden 2020 i form af et CBTC-system, som på sigt gør det muligt at indføre førerløse tog. S-togene udgør et selvstændigt system afgrænset fra de øvrige jernbaner i København.

Indenrigstrafik 

København er centrum for togtrafikken i Danmark (byen har jo en tredjedel af landets befolkning). Det går fjerntog fra København til alle dele af landet (fraset øer uden jernbaneforbindelse), medregnet tog som kører via Storebæltsbroen til Fyn og Jylland.

Det findes også regionaltog som kører til forskellige dele af landet, blandt andet regnes Øresundstogene som regionaltog i Danmark. I Region Hovedstaden findes desuden et stort bybanenetværk- S-tog. De kører på separate spor med blandt andet eget teknisk system for strømforsyning. På grund af pladsmangel på Københavns hovedbanegård har de fleste tog ikke endestation der, men i stedet på Kastrup, Østerport eller Helsingør station.

Jernbaneforbindelser til nabolande 

Danmark har jernbaneforbindelser til følgende lande:
 Samme sporvidde (1.435 mm)
 
 

Fjerntog kører fra København til Stockholm via Øresundsbanen over Øresundbroen. Disse tog drives af SJ og er af typen X 2000. Siden Øresundsforbindelsens åbning i 2000 og frem til 2009 var det Øresundstog tilhørende DSB som stod for passagertrafikken over Øresund. Disse hyppige tog kørte fra København og Helsingør til blandt andet Malmö, Helsingborg, Göteborg, Kalmar og Karlskrona. Den 11. januar 2009 tog imidlertid togoperatøren DSBFirst over driften af jernbanen i regionen. DSBFirst er et dansk-skotsk jernbaneselskab med hovedsæde i Malmö, og som er resultat af et partnerskab mellem DSB og First Group. Dermed drives Øresundsbanen af en operatør med større international erfaring, hvilket sikrer bedre håndtering af trafikken mellem Sverige og Danmark. Enkelte strækninger med Øresundstog betjenes fortsat af SJ eller DSB. DSB kører f.eks. fortsatt forbindelsestog til Bornholmsfærgen i Ystad, og for denne trafikken bruges togtypen X31 (Øresundstog).

Til Tyskland gik det indtil den 14. december 2019 blandt andet med Fugleflugtslinjen (tysk: Vogelfluglinie). Denne jernbane forbindelse, ved brug af jernbanefærge fra Rødby (Danmark) til Puttgarden på øen Fehmarn (Tyskland) blev indstillet denne dag. Man kan stadigvæk køre med tog til Rødby, gå til fods på færgen og derefter tage et andet tog på i Puttgarden. Toget kører så til Lübeck,nogen tog fortsætter om weekenden til Hamburg. En anden tracé er via Storebæltsbroen, Odense, Kolding og Padborg. Tog, som kører via denne forbindelse, inkluderer det tidligere EC-tog via Fugleflugtslinien til Hamborg og IC/EC tog Aarhus - Hamborg. Der kører også IC tog København - Flensborg. Den tredje forbindelse til Tyskland går fra Tønder til Niebüll. Her er det Arriva (sammen med neg) der trafikerer med regionaltog af typen LINT mellem Esbjerg og Niebüll. Nogen af togene kommer også længere nordfra fra andre Arriva strækninger.

Jernbaneselskaber

Eksisterende selskaber 

Jernbanevirksomheder der driver trafik / jernbaneinfrastruktur i Danmark
 Arriva Tog
 Banedanmark (Banestyrelsen 01.01.1997 – 29.02.2004)
 CFL cargo Danmark
 DSB
 Lokaltog
 Metro Service A/S
 MJBA – Midtjyske Jernbaner
 NJ – Nordjyske Jernbaner
 SJ (tidligere kaldet Statens Järnvägar)
 DB Cargo

Nedlagte selskaber – privatbaner 
">" viser det evt. afløsende selskab. Hvis dette er skrevet med fed eksisterer det stadig.
 AaAJ – Aabenraa Amts Jernbaner
 AB – Amagerbanen
 ABA – Amtsbanerne på Als
 AGJ – Almindingen-Gudhjem Jernbane >DBJ
 AHB – Aalborg-Hvalpsund Jernbane >APB
 AHJ – Aalborg-Hadsund Jernbane >APB
 AHTJ – Aarhus-Hammel-Thorsø Jernbane
 ANSJ – Aars-Nibe-Svenstrup Jernbane >APB
 APB – Aalborg Privatbaner
 A.Kr.B – Alsener Kreisbahnen > ABA
 BJ – Bornholms Jernbane >DBJ
 DBJ – De Bornholmske Jernbaner
 ETJ – Ebeltoft-Trustrup Jernbane
 FFJ – Fjerritslev-Frederikshavn Jernbane >APB
 FHJ – Frederiksværk-Hundested Jernbane >HFHJ
 FJ – Faxe Jernbane
 FNFJ – Fjerritslev-Nørre Sundby-Frederikshavn Jernbane >FFJ
 FSJ – Frederikshavn-Skagen Jernbane >SB
 GDS – Gribskovbanens Driftsselskab >HL
 GJ – Gjedser Jernbane >DSB
 HA – Hjørring-Aalbæk >HB
 HAB – Haderslev Amtsbaner >HAJ
 HAJ – Haderslev Amts Jernbaner
 HAJ – Hammel-Aarhus Jernbane >AHTJ
 HB – Hirtshalsbanen >HP
 HBJ – Horsens-Bryrup Jernbane >HBS
 HBS – Horsens-Bryrup-Silkeborg Jernbane
 HFJ – Hillerød-Frederiksværk Jernbane >HFHJ
 HFHJ – Hillerød-Frederiksværk-Hundested Jernbane >HL
 HJJ – Horsens-Juelsminde Jernbane
 HH – Hjørring-Hørby >HP
 HHB – Helsingør-Hornbæk Banen >HHGB
 HHGB – Helsingør-Hornbæk-Gilleleje Banen >HL
 HHJ – Hads-Ning Herreders Jernbane ("Odderbanen"
 HK – Haderslebener Kreisbahnen >HAJ
 HLA – Hjørring-Løkken-Aabybro >HP
 HOJ – Horsens-Odder Jernbane
 HP – Hjørring Privatbaner >NJ
 HTB – Horsens-Tørring Banen >HV
 HTJ – Høng-Tølløse Jernbane >VL
 HV – Horsens Vestbaner
 HVJ – Hørve-Værslev Jernbane
 JFJ – Jysk-Fyenske Jernbaner >DSB
 KA – Kleinbahnen des Kreises Apenrade >AaAJ
 KB – Kalvehavebanen
 KEJ – Kolding-Egtved Jernbane
 KHB – Kagerup-Helsinge Banen >GDS
 KRB – Køge-Ringsted Banen
 KS – Kolding Sydbaner
 KSB – København-Slangerup Banen >DSB
 LB – Langelandsbanen
 LFJ – Lolland-Falsterske Jernbane >LJ
 LFJS – Lolland-Falsterske Jernbane Selskab >LJ
 LNJ – Lyngby-Nærum Jernbane >HL
 LTJ - Lemvig-Thyborøn Jernbane >VLTJ
 LVJ – Lyngby-Vedbæk Jernbane >LNJ
 MBJ – Maribo-Bandholm Jernbane >LJ
 MFVJ – Mariager-Faarup-Viborg Jernbane
 MTJ – Maribo-Torrig Jernbane
 NFJ – Nordfyenske Jernbane
 NFP – Nordjyllands Forenede Privatbaner >APB
 NKJ – Nakskov-Kragenæs Jernbane
 NPMB – Næstved-Præstø-Mern Banen
 NRJ – Nakskov-Rødby Jernbane
 NTJ – Nørre Nebel-Tarm Jernbane >VNTJ
 OHJ – Odsherreds Jernbane >VL
 OKDJ – Odense-Kerteminde-Dalby Jernbane >OKMJ
 OKMJ – Odense-Kerteminde-Martofte Jernbane
 OMB – Nordvestfyenske Jernbane
 ONFJ – Odense-Nørre Broby-Faaborg Jernbane >SFJ
 PNB – Præstø-Næstved Banen >NPMB
 PNJ – Præstø-Næstved Jernbane >NPMB
 RAJ – Rønne-Allinge Jernbane >DBJ
 RFB – Ringe-Faaborg Banen >SFJ
 RGB – Ryomgård-Gjerrild Banen >RGGJ
 RGGJ – Ryomgård-Gjerrild-Grenaa Jernbane
 RHJ – Randers-Hadsund Jernbane
 RKB – Rødkjærsbro-Kjellerup Jernbane >SKRJ
 RNB – Ringe-Nyborg Banen >SFJ
 R.No.J – Ringkøbing-Nørre Omme Jernbaneselskab >RØJ
 RNJ – Rønne-Nexø Jernbane >DBJ
 RØHJ – Ringkøbing-Ørnhøj-Holstebro Jernbane
 RØJ – Ringkøbig-Ørnhøj Jernbane >RØHJ
 SB – Skagensbanen >NJ
 SFB – Svendborg-Faaborg Banen >SFJ
 SFJ – Sydfyenske Jernbaner
 SHJ – Silkeborg-Herning Jernbane >DSB
 SJS – Sjællandske Jernbane Selskab >DSB
 SKRJ – Silkeborg-Kjellerup-Rødkjærsbro Jernbane
 SNB – Svendborg-Nyborg Banen >SFJ
 SNNB – Stubbekøbing-Nykøbing-Nysted Banen
 SVJ – Skive-Vestsalling Jernbane
 TFJ – Thisted-Fjerritslev Jernbane
 TKVJ – Troldhede-Kolding-Vejen Jernbane
 VaGJ – Varde-Grindsted Jernbane
 VGJ – Vejle-Give Jernbane >DSB
 VL – Vestsjællands Lokalbaner >Regionstog A/S
 VLJ – Vemb-Lemvig Jernbane >VLTJ
 VLTJ – Vemb-Lemvig-Thyborøn Jernbane >MJBA
 VNTJ – Varde-Nørre-Nebel Tarm Jernbane >VNJ
 VNJ – Vestbanen
 VVJ – Vejle-Vandel Jernbane >VVGJ
 VVGJ – Vejle-Vandel-Grindsted Jernbane
 VØ – Vodskov-Østervrå >HP
 ØJJ – Østjyske Jernbane >JFJ
 ØSJS – Østsjællandske Jernbaneselskab (Østbanen)>HL

Nedlagte selskaber – private operatører 
 Ikea Rail
 PBS – Privatbanen Sønderjylland
 Traxion

Nedlagte selskaber - staten 
 DSB S-tog >DSB
 DSB Øresund (2009-2015) > DSB

Jernbanestrækninger (efter åbningstidspunkt)

Eksisterende 
 København-Roskilde (Vestbanen) 27. juni 1847
 Sydslesvigske Jernbane 25. oktober 1854 (i dag delt i strækninger Flensborg-Slesvig og Slesvig-Husum)
 Roskilde-Korsør (Vestbanen) 27. april 1856
 Aarhus-Randers 2. september 1862
 Langå-Viborg 21. juli 1863
 København (Nordbanegaarden)–Nørrebro–Hellerup–Klampenborg (Klampenborgbanen) 22. juli 1863
 Hellerup-Lyngby (Nordbanen) 1. oktober 1863
 Lyngby-Hillerød-Helsingør (Nordbanen) 9. juni 1864
 (Flensburg Weiche/Skovkro)-Padborg-Vojens 1. oktober 1864
 Stubberup-Faxe Ladeplads, kalkværksbane fra 1864, offentlig bane fra 11. september 1868
 Nyborg-Middelfart (Den fynske hovedbane) 8. september 1865
 Viborg-Skive 17. oktober 1864
 Skive-Struer 17. november 1865
 Struer-Holstebro 1. november 1866
 Fredericia-Vamdrup-Farris 1. november 1866
 Vojens-Farris 1. november 1866
 Fredericia-Aarhus 4. oktober 1868
 Randers-Aalborg 19. september 1869
 Roskilde-Masnedsund 4. oktober 1870
 Skanderborg-Silkeborg 2. maj 1871
 Nørresundby-Frederikshavn 16. august 1871
 Orehoved-Nykøbing Falster (Falsterbanen) 22. august 1872
 Guldborgsund-Maribo-Nakskov (Lollandsbanen) 1. juli 1874
 Lunderskov-Esbjerg-Varde 3. oktober 1874
 Roskilde-Kalundborg (Nordvestbanen) 30. december 1874
 Holstebro-Ringkøbing 31. marts 1875
 Bramming-Ribe 1. maj 1875
 Ringkøbing-Varde 8. august 1875
 Nykøbing Falster-Nagelsti via den gamle jernbanebro over Guldborgsund 1. oktober 1875
 Odense-Svendborg (Svendborgbanen) 12. juli 1876
 Ryomgård-Grenaa 26. august 1876
 Silkeborg-Herning 28. august 1877
 Aarhus-Ryomgård 1. december 1877
 Aalborg-Nørresundby via Jernbanebroen over Limfjorden 8. januar 1879
 Frederiksberg-Frederikssund (Frederikssundbanen) 15. juni 1879
 Køge-Stubberup (Faxe) 1. juli 1879
 Hårlev-Store Heddinge-Rødvig 1. juli 1879
 Vemb-Lemvig 20. juli 1879
 Hillerød-Græsted 20. januar 1880
 Herning-Skjern 1. oktober 1881
 Struer-Oddesund Syd 20. april 1882
 Oddesund Nord-Thisted 20. april 1882
 Masnedsund-Masnedø (Storstrømmen) via den gamle Masnedsundbro 15. januar 1884
 Aarhus-Odder 19. juni 1884
 Hviding (Vedsted)-Tønder-(Heide) 15. november 1887
 Ribe-Vedsted (Hviding) 15. november 1887
 Frederikshavn-Skagen (Skagensbanen) 25. juli 1890
 Helsingør-Helsingborg (jernbanefærgerute) 10. marts 1892
 Vejle-Give 2. august 1894
 Græsted-Gilleleje 14. maj 1896
 Skævinge-Frederiksværk 31. maj 1897
 Kagerup-Helsinge 16. juni 1897
 København (Østbanegaarden)–Hellerup 2. august 1897
 Klampenborg–Snekkersten (Kystbanen) 2. august 1897
 Slagelse-Høng 1. maj 1898
 Holbæk-Nykøbing Sjælland 18. maj 1899
 Lemvig-Harboør 22. juli 1899
 Harboør-Thyborøn 1. november 1899
 Fæstningskanalen (Lyngby)-Nærum (ny station) (Nærumbanen) 25. august 1900
 Tinglev-Sønderborg (Sønderborgbanen) 15. juli 1901
 Høng-Tølløse 22. december 1901
 Varde-Nørre Nebel 15. marts 1903
 Holstebro-Herning 12. oktober 1904
 Helsingør-Hornbæk 22. maj 1906
 Valby-Vanløse (Vestbanen) 1. december 1911
 Give-Herning 1. januar 1914
 København L (Lygten)-Farum 20. april 1906
 Hornbæk-Gilleleje 11. juli 1916
 Frederiksværk-Hundested (Frederiksværkbanen) 22. december 1916
 København H-Østerport (Boulevardbanen) 1. december 1917
 Ringsted-Næstved (Sjællandske Midtbane) 1. juni 1924
 Helsinge-Tisvildeleje (Gribskovbanen) 18. juli 1924
 Hjørring-Hirtshals (Hirtshalsbanen) 19. december 1925
 Middelfart-Fredericia via den gamle Lillebæltsbro 14. maj 1935
 Jægersborg Station-Fæstningskanalen (Lyngby) (Nærumbanen) 15. maj 1936
 Masnedø-Orehoved via Storstrømsbroen 26. september 1937
 Oddesund Syd-Oddesund Nord via Oddesundbroen 15. maj 1938
 Hillerød-Gørløse-Skævinge 14. maj 1950
 Nykøbing Falster-Rødby Færge (Sydbanen) 14. maj 1963
 København-Vallensbæk (Køge Bugt-banen) 1. oktober 1972
 Vallensbæk-Hundige (Køge Bugt-banen) 26. september 1976
 Hundige-Solrød Strand (Køge Bugt-banen) 30. september 1979
 Solrød Strand-Køge (Køge Bugt-banen) 25. september 1983
 Korsør-Nyborg via Storebæltsforbindelsen 1. juni 1997
 Snoghøj-Taulov 1993
 København-Københavns Lufthavn Kastrup (Øresundsbanen) 28. september 1998
 Københavns Lufthavn Kastrup-Rigsgrænsen-(Malmø)/Øresundsbroen (Øresundsbanen) 1. juli 2000

 Vigerslev-Køge Nord-Ringsted 31. maj 2019
 Lindholm-Aalborg Lufthavn 13. december 2020

Nedlagte 
 Vojens-Haderslev 2. maj 1866 – 26. maj 1974 (persontrafik officielt nedlagt 1978, godstrafik 1999; nu veterantogskørsel)
 Middelfart-Strib 1. november 1866 – 15. maj 1935
 Tønder-Tinglev 26. juni 1867 – 2002
 Rødekro-Aabenraa 12. september 1868 – 23. maj 1971 (godstrafik til begyndelsen af 1990'erne; nu skinnecykler mellem Aabenraa og Rise)
 Maribo-Bandholm 2. november 1869 – oktober 1952 (godstrafik til ?)
 Lillebæltsoverfarten (jernbanefærgerute) 19. marts 1872 – 15. maj 1935
 Maribo-Rødby 1. juli 1874 – 28. maj 1963
 Randers-Ryomgård 26. august 1876 – 2. maj 1971 (godstrafik til Pindstrup til 1993)
 Vigerslev-Frederiksberg-København 1879 – 1. december 1911
 Ringe-Faaborg 1. april 1882 – 27. maj 1962 (godstrafik til Faaborg til 1987, til Korinth nogle år længere)
 Odense-Bogense 30. juni 1882 – 1. april 1966
 Nyborg-Knudshoved (Slipshavn) 1. april 1883 – 2001
 Oddesund Syd-Oddesund Nord (jernbanefærgerute) 23. juni 1883 – 15. juni 1938
 Randers-Hadsund 10. oktober 1883 – 31. marts 1969
 Korsør-Halskov 1. november 1883 – 199?
 Storebæltsoverfarten (jernbanefærgerute) 1. december 1883 – 31. maj 1997
 Masnedø-Orehoved (jernbanefærgerute) 15. januar 1884 – 26. september 1937
 Tommerup-Assens 31. maj 1884 – 21. maj 1966, (godstrafik til 2005)
 Skive-Glyngøre 15. maj 1884 – 23. maj 1971 (godstrafik til 1. oktober 1977)
 Horsens-Juelsminde 25. maj 1884 – 30. september 1957
 Odder-Hov 19. juni 1884 – 21. maj 1977
 Nykøbing Falster-Gedser 1. juli 1886 – 12. december 2009
 Bredebro-Løgumkloster 21. september 1888 15. maj 1936
 Glyngøre-Nykøbing Mors (jernbanefærgerute) 1. oktober 1889 – 23. maj 1971 (godstrafik til 1. oktober 1977)
 Horsens-Tørring 1. december 1891 – 31. december 1957 (godstrafik til 31. marts 1962)
 Militærsporet i Næstved 15. maj 1892 – 1925
 Slagelse-Næstved 15. maj 1892 – 23. maj 1971 (godstrafik Slagelse-Sandved til 1986)
 Dalmose-Skælskør 15. maj 1892 – 7. oktober 1950 (godstrafik til 1975)
 Tønder-Højer Sluse 15. juni 1892 – 31. marts 1962 – fra 16. maj 1935 kun godstrafik, fra 1953 kun vognladningsgods
 Hobro-Løgstør 15. juni 1893 – 22. maj 1966 (godstrafik Aalestrup-Løgstør til 1999)
 Viborg-Aalestrup 15. september 1893 – 30. maj 1959 (godstrafik til 1999)
 Fjerritslev-Nørresundby 19. marts 1897 – 31. marts 1969
 Hillerød-Harløse-Skævinge 31. maj 1897 - 14. maj 1950
 Svendborg-Nyborg 1. juni 1897 – 30. maj 1964
 Ringe-Nyborg 1. september 1897 – 27. maj 1962
 Vejle-Vandel 10. september 1897 – 31. marts 1957
 Vordingborg-Kalvehave 1. oktober 1897 – 31. marts 1959
 Sønderborg By-Skovby 6. februar 1898 – 28. februar 1933 (tracéet Sønderborg By-Lille Mommark delvis genbrugt i Mommarkbanen 15. juni 1933 – 27. maj 1962)
 Lille Mommark-Mommark Færgegård 6. februar 1898 – 28. februar 1933 (tracéet genbrugt i Mommarkbanen 15. juni 1933 – 27. maj 1962)
 Sønderborg Havnebane 6. februar 1898 – 28. februar 1933
 Vollerup-Guderup 6. februar 1898 – 28. februar 1933
 Høng-Værslev 1. maj 1898 – 23. maj 1971 (godstrafik Høng-Gørlev til 1994)
 Kolding-Egtved – 4. maj 1898 – 31. maj 1930
 Guderup-Nordborg 2. juli 1898 – 28. februar 1933
 Aabenraa-Gråsten 14. februar 1899 – 31. marts 1926
 Haderslev-Christiansfeld 4. marts 1899 – 25. juni 1932
 Vojens-Gram-Rødding 5. marts 1899 – 30. november 1938
 Lund-Bryrup 23. april 1899 – 30. marts 1968
 Aars-Nibe-Svenstrup 16. juli 1899 – 31. marts 1969
 Nørresundby-Sæby 18. juli 1899 - 31. marts 1968
 Sæby-Frederikshavn 18. juli 1899 – 27. maj 1962
 Haderslev-Ustrup 4. august 1899 – 23. juni 1939
 Ustrup-Vojens 4. august 1899 – 30. november 1938
 Præstø-Næstved 20. marts 1900 – 31. marts 1961
 Odense-Kerteminde-Dalby 5. april 1900 – 31. marts 1966
 Nærum (gamle station)-Vedbæk (Nærumbanen) 25. august 1900 – 1. marts 1921 (godstrafik til foråret 1923)
 Lyngby Station-Fæstningskanalen (Lyngby) (Nærumbanen) 25. august 1900 – 15. maj 1936
 Nærum (ny station)-Nærum (gamle station) (Nærumbanen) 25. august 1900 – 3. oktober 1954
 Jernbanebroen over Limfjorden-Nørresundby Havnestation ("Krøllen") 5. september 1900 - 31. marts 1968
 Aalborg-Hadsund 2. december 1900 – 1. april 1969
 Rønne-Neksø 13. december 1900 – 28. september 1968
 Ebeltoft-Trustrup 27. marts 1901 – 31. marts 1968
 Aabenraa-Hovslund-Løgumkloster 8. maj 1901 – 31. marts 1926 (tracéet Hellevad-Bedsted Løgum og Asset-Starup genbrugt i Klosterbanen 3. oktober 1927 – 15. maj 1936)
 Åkirkeby-Almindingen 31. maj 1901 – 18. august 1952
 Padborg-Tørsbøl 15. juli 1901 – 21. maj 1932
 Hammel-Aarhus 25. april 1902 – 31. marts 1956
 Sorø-Vedde 1. februar 1903 – 30. juni 1933 (godstrafik til 8. oktober 1950)
 Haderslev-Årøsund 28. maj 1903 – 15. februar 1938
 Ustrup-Over Jerstal-Toftlund 2. april 1904 – 24. juni 1939
 Horsens-Odder 14. maj 1904 – 31. marts 1967
 Thisted-Fjerritslev 19. november 1904 – 1. april 1969
 Hadsund Nord-Hadsund Syd 19. december 1904 – 31. marts 1969
 Haderslev-Sommersted-Skodborg 1. juli 1905 – 1. februar 1933
 Farum-Slangerup 20. april 1906 – 22. maj 1954
 Herning-Viborg 26. maj 1906 – 23. maj 1971 (godstrafik til 28. maj 1972, Herning-Karup til 22. maj 1977)
 Fruens Bøge-Nørre Broby-Faaborg 3. oktober 1906 – 22. maj 1954
 Amagerbro-Dragør 17. juli 1907 – 9. september 1947
 Silkeborg-Laurbjerg 12. november 1908 – 23. maj 1971 (godstrafik Thorsø-Laurbjerg til 25. september 1971)
 Aars-Hvalpsund 2. juli 1910 – 31. marts 1969
 Vester Sottrup-Skelde 15. august 1910 – 30. juni 1932
 Gram-Arnum 13. september 1910 – 21. maj 1937
 Toftlund-Arnum 15. september 1910 – 21. maj 1937
 Nagelsti-Nysted 15. december 1910 – 27. maj 1961 (godstrafik til 31. marts 1966)
 Arnum-Skærbæk 1. april 1911 – 21. maj 1937
 Stubbekøbing-Nykøbing Falster 26. maj 1911 – 31. marts 1966
 Rudkøbing-Bagenkop 5. oktober 1911 – 29. september 1962
 Skrøbelev-Spodsbjerg 5. oktober 1911 – 29. september 1962
 Ringkøbing-Ørnhøj 15. november 1911 – 31. marts 1961
 Kolding-Hejlsminde 29. november 1911 – 30. september 1948
 Kolding-Vamdrup 29. november 1911 – 30. september 1948
 Brenderup-Bogense 5. december 1911 – 31. marts 1966
 Odense-Brenderup-Middelfart 5. december 1911 – 31. marts 1966
 Ryomgård-Gjerrild 5. december 1911 – 30. juni 1956
 Rødkærsbro-Kjellerup 23. juli 1912 – 31. marts 1968
 Rødby-Rødbyhavn 27. juli 1912 – 28. maj 1963
 Rønne-Allinge-Sandvig 6. maj 1913 -15. september 1953
 Hjørring-Løkken-Aabybro 5. juli 1913 – 28. september 1963
 Nørre Nebel-Tarm 4. november 1913 – 1. september 1940
 Hjørring-Hørby 8. november 1913 – 15. marts 1953
 Præstø-Mern 16. november 1913 – 31. marts 1961
 Dalby-Martofte 26. februar 1914 – 31. marts 1966
 Vandel-Grindsted 21. maj 1914 – 31. marts 1957
 Hammel-Thorsø 12. juli 1914 – 31. marts 1956
 Ørsø-Asaa 11. november 1914 – 31. marts 1968
 Nakskov-Kragenæs 5. marts 1915 – 31. marts 1967
 Almindingen-Gudhjem 27. juni 1916 – 18. august 1952
 Svendborg-Faaborg 25. november 1916 – 22. maj 1954
 Bramming-Grindsted 1. december 1916 – 23. maj 1971 (godstrafik til 3. juni 2012)
 Gjerrild-Grenaa 27. juni 1917 – 30. juni 1956
 Køge-Ringsted 4. august 1917 – 31. marts 1963
 Troldhede-Grindsted-Kolding 25. august 1917 – 31. marts 1968
 Vejen-Gesten 25. august 1917 – 1. april 1951
 Grindsted-Brande 1. december 1917 – 23. maj 1971 (godstrafik Grindsted-Filskov til 1977)
 Varde-Grindsted 13. april 1919 - 31. marts 1972
 Hørve-Værslev 6. maj 1919 – 31. december 1956
 Brande-Funder 1. oktober 1920 – 23. maj 1971 (godstrafik Brande-Hjøllund til 1989)
 Skjern-Videbæk 15. november 1920 2. oktober 1955
 Fåborg-Mommark jernbanefærgerute 29. august 1922 – 27. maj 1967
 Mommark Færgegård-Mommark Færgehavn 6. februar 1923 – 28. februar 1933 (tracéet genbrugt i Mommarkbanen 15. juni 1933 – 27. maj 1962)
 Maribo Vest-Torrig 5. februar 1924 – 28. februar 1941
 Vodskov-Østervrå 21. maj 1924 – 31. marts 1950
 Kjellerup-Silkeborg 1. august 1924 – 31. marts 1968
 Skive-Vestsalling 11. december 1924 – 31. marts 1966
 Ringsted-Hvalsø 15. august 1925 – 15. maj 1936
 Ørnhøj-Holstebro 28. august 1925 – 31. marts 1961
 Nakskov-Rødby 30. marts 1926 – 31. december 1953
 Svendborg-Rudkøbing (jernbanefærgerute) 1926 – 29. september 1962
 Mariager-Fårup 1. juli 1927 – 31. marts 1966 (godstrafik til 1985; i 1990 kørte Mariager-Handest Veteranjernbane grus til bygning af motorvejsbro)
 Fårup-Viborg 1. juli 1927 – 29. maj 1965 (godstrafik til 31. marts 1966)
 Rødekro-Hellevad 3. oktober 1927 – 15. maj 1936
 Bedsted Løgum-Asset 3. oktober 1927 – 15. maj 1936
 Starup-Løgumkloster 3. oktober 1927 – 15. maj 1936
 Hvalsø-Frederikssund 17. november 1928 – 15. maj 1936
 Horsens-Lund (Bryrupbanen) 15. april 1929 – 30. marts 1968
 Bryrup-Silkeborg 10. maj 1929 – 30. marts 1968
 Tørring-Thyregod 16. maj 1929 – 31. december 1957 (godstrafik til 31. marts 1962)
 Rask Mølle-Ejstrupholm 16. maj 1929 – 31. december 1957 (godstrafik til 31. marts 1962)
 Sønderborg H-Sønderborg Havn via Kong Christian den X's Bro 7. oktober 1930 – 27. maj 1962
 Sønderborg Havn-Mommark Færgehavn 15. juni 1933 – 27. maj 1962 (tracé fra Amtsbanerne på Als delvis genbrugt)

Skrinlagte jernbaneprojekter 
Her oplistes - med lovens årstal - de jernbaneprojekter, der kom med i en lov, men ikke blev realiseret. Der har naturligvis været mange flere projekter, der bare aldrig kom med i lovene.

Nordjylland 
 Ålbæk-Tversted-Vellingshøj (1908)
 Østervrå-Frederikshavn (1918)
 Brønderslev-Blokhus (1918)
 Brønderslev-Ørsø (1921)
 Gandrup-Hals (1918)
 Hurup-Vestervig-Agger (1894)
 Sjørring-Vorupør (1918)
 Nors-Hanstholm (1917)
 Nykøbing Mors-Vilsund (1908)
 Erslev-Feggesund (1908)
 Nykøbing Mors-Næssund (1908, 1918)
 Frøslevvang-Øster Assels (1908, 1918)
 Sebbersund-Løgstør-Overlade (1918)
 Aalborg-Nørager (1918)
 Aars-Arden (1918)
 Arden-Øster Hurup (1918)
 Skelund-Als-Øster Hurup (1918)

Vestjylland 
 Lemvig-Struer (1918)
 Jebjerg-Sundsøre-Branden (1918)
 Sønder Omme-Ølgod-Lunde/Nørre Nebel (1918)
 Billum-Esbjerg (1894)
 Oksbøl-Esbjerg (1918)

Østjylland 
 Hobro-Ørum og Vejrumbro-Rødkærsbro (1918)
 Fra Mariager til et punkt Randers-Hadsund (1908)
 Randers-Viborg (1908 elektrisk)
 Randers-Mellerup (1908 elektrisk)
 Allingåbro-Ørsted-Holbæk-Udby (1908 elektrisk)
 Allingåbro-Ørsted-Vivild-Nørager til et punkt Ryomgård-Gjerrild (1908 elektrisk, 1918)
 Silkeborg-Ans-Tange til et punkt Randers-Viborg elbane (1908 elektrisk)
 Aarhus-Randers (1908 elektrisk)
 Aarhus-Randers (1918 DSB)
 Ølstvad-Hornslet (1908 elektrisk)
 Torup-Hornslet (1908 elektrisk, 1918)
 Vejle-Uldum-Tørring (1918)
 Ørting-Gylling (1918)

Sydjylland 
 Esbjerg-Agerbæk (1918)
 Holsted Stationsby-Holsted (1908)
 Holsted-Donslund (1918)
 Egtved-Bindeballe (1918)
 Ribe-Gelsbro (1908)

Sønderjylland 
 Fra et punkt Kolding-Taps over Christiansfeld og Fjelstrup til Haderslev (1924)
 Vejen-Skodborg-Rødding-Gram (1924)
 Gram-Arnum-Toftlund-Bedsted (1924)
 Vojens-Gram-Fole-Obbekær-Ribe (1924)

Fyn og Langeland 
 Otterup-Krogsbølle (1918)
 Næsby-Søndersø-Farstrup (1918)
 Fra Lohals til et punkt Rudkøbing-Spodsbjerg (1918)

Sjælland 
 Fra Gilleleje til et punkt Helsinge-Tisvildeleje (1908)
 Lundtoftebanen (1950)
 Holbæk-Vedde (1918)
 Fra Roskilde til et punkt Hvalsø-Frederiksssund (1908)
 Haslev-Orup-Faxe Ladeplads (1918)
 Tappernøje-Orup-Faxe-Tokkerup (1918)
 Næstved-Karrebæksminde (1894, 1908)
 Fra Mern til et punkt Masnedsund-Kalvehave (1908)

Lolland-Falster og Møn 
 Rødby-Nysted (1918)
 Stubbekøbing-Nørre Alslev-Guldborg (1918)
 Møns Klint-Hårbølle (1908, 1918)
 Neble-Koster Færgehavn (1918)

Bornholm 
 Nexø-Østermarie (1918)
 Gudhjem-Rø (1918)

Se også 
 Jernbane
 Jernbaneulykker
 Danske privatbaner
 Danmarks Jernbanemuseum

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 http://tog-billeder.dk/ Under punktet "Danmark" har denne webside et kort over "Danmarks jernbanestrækninger år 1929", hvor landets jernbanenet havde sin største udstrækning. Alle privatbaner var anlagt efter en hektisk slutspurt i 1920'erne. Kun få strækninger på tilsammen 82 km savnes på kortet, fordi de allerede var nedlagt: Nærum-Vedbæk (1921), Aabenraa-Gråsten (1926) og de dele af Aabenraa-Hovslund-Løgumkloster, der ikke blev genbrugt i Klosterbanen (1926).