alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Modersmål-Prisen

Modersmål-Prisen er en pris uddelt årligt af Modersmål-Selskabet. Den er en påskønnelse af en særlig fremragende brug af sproget over for brede kredse af befolkningen og uddeles ud fra Modersmål-Selskabets idealer: Klart, udtryksfuldt og varieret.

Prisen er blevet uddelt hvert år siden 1980, hvor den gik til tv-journalist Poul Thomsen, og den gives til både personer og institutioner.

Kronologisk oversigt over Modersmål-Prisen 
1980 Tv-journalist Poul Thomsen
1981 Forligsmand, lektor Mette Kofoed Bjørnsen
1982 Redaktør Oluf Lauth
1983 Museumsdirektør, mag.art. Erik Kjersgaard
1984 Fhv. undervisningsdirektør, sognepræst Asger Baunsbak-Jensen
1985 Forfatter Benny Andersen
1986 Tv-redaktør Birgit Meister
1987 Forfatter Rachel Rachlin
1988 Danmarks Radios Pigekor ved dirigenten Tage Mortensen
1989 Hendes Majestæt Dronning Margrethe II
1990 Skuespiller ved Det kgl. Teater Erik Mørk
1991 Forfatter Per Højholt
1992 Professor, dr.phil. Tage Kaarsted
1993 Chefredaktør Herbert Pundik, Politiken
1994 Generaldirektør Hans Jørgen Jensen, Danmarks Radio
1995 Flensborg Avis
1996 Socialrådgiver Hanne Reintoft 
1997 Sanger og sangskriver Niels Hausgaard 
1998 Skuespiller Ghita Nørby
1999 Forfatter Frederik Dessau
2000 Cand.polit Naser Khader
2001 Forfatter Klaus Rifbjerg
2002 Tegner og forfatter Ib Spang Olsen
2003 Sanger Steffen Brandt
2004 Professor emeritus, fhv. formand for Dansk Sprognævn Erik Hansen
2005 Præst, forfatter, foredragsholder Johannes Møllehave
2006 Dr.med. Peter Lund Madsen
2007 Tegner, dramatiker Nikoline Werdelin
2008 Chefredaktør Anne Knudsen
2009 Sprogforsker Jørn Lund
2010 Skuespiller Susse Wold
2011 Modernistisk kunstner, maler Per Arnoldi
2012 Oversætter og forfatter Niels Brunse
2013 Tv-vært og forfatter Søren Ryge Petersen
2014 Rapkunstner, forfatter og performer Per Vers
2015 Journalist Julie Fabricius
2016 Digter Søren Ulrik Thomsen
2017 Kulturjournalist Lotte Thorsen
2018 Revyforfatter Carl-Erik Sørensen
2019 Sønderjysk sanger-sangskriver og musiker Rikke Mølbæk Thomsen
2020 Digter Cecilie Lind
2021 Journalist Anders Agger
2022 Oversætter og litterat Erik-Skyum Nielsen
2023 Bornholmsk Ordbog

Referencer

Ekstern henvisning 
 Oversigt over prismodtagere på modersmaalselskabet.dk 

 
Tidslinjer
Etableret i 1979
Biblioteks- og arkivvæsen

Biblioteker og arkiver har noget til fælles: Formidling og opbevaring af bøger.

Det var vist den traditionelle definition. Idet bøger ikke er den eneste måde at formidle kultur og information – der er kommet andre medier til, for eksempel Internet.

DK5-systemet 
DK5-systemet har nok heller ikke overlevet Internet-revolutionen eller digitaliseringen af information. Ikke desto mindre er det forsøgt brugt her på Wikipedia i sin originale form.

Se også 
 Danmarks Biblioteksskole

Biblioteks- og informationsvidenskab
Elske

Elske har flere betydninger:

Elske er at nære en kærlighed til nogen eller noget.
Elske er at have samleje med en anden person.
Elske (fornavn)
 Elske DeWall
 Elske McCain
 Elske (restaurant) - er en restaurant i Chicago

Se også
 Elsker
 Elskere - dansk kortfilm
 Elsker (album)
Stol (strengeinstrument)

En stol er et skinne- eller pladeformet stykke hårdt træ, hvorpå strengene hviler mod klangbunden af et strengeinstrument. I den modsatte ende af strengene (for enden af gribebrættet) sidder stemmenøglerne.

Eksterne henvisninger 

Strengeinstrumenter
Måne (flertydig)

Måne har flere betydninger:

 Måne – et større objekt i kredsløb om en planet.
 Måne (skaldet) – et skaldet område på issen.
 Måne (bagdel) – at vise blottede balder.
 Måne (nordisk gud) – En nordisk gud
 Jordens måne, Månen.

Se også 
 Månegudinden
 Måneformørkelse
 Månehav
Moone

Moone er at vise bagdel.

Måne er en fordanskning af det engelske moone.

Ofte mooner man for at vise sin afsky eller for at signalere at man "skider på" dem man mooner. Dette kan – alt efter situationen – tolkes som en joke eller som en særdeles grov nedgørelse.

Handlinger
Kropssprog
Måne (skaldet)

Måne er slang for et naturligt skaldet område på issen med en hårkrans omkring.

Navnet måne kommer af at det skaldede område ligner en bleg måne med håret som den mørkere himmel.

Slang
Spansk

Spansk har flere betydninger:

 Spansk (sprog) – om spansk som sprog. 
 Spanien – om noget som stammer fra eller tilhører landet Spanien.
 Spanier – en person fra Spanien.
 Seksuelle sprog – om betegnelsen spansk inden for seksualitet (stimulation af penis mellem brysterne).
 Spansk (skak) – en åbningsvariant i skak.

Se også 

 Spaniens flag – det spanske flag
 Spansk flue
 Spanskgrønt
 Spanskrør
 Spansk landbrød
 Spansk rundstykke
 Spansk rytter
 Den Spanske Syge
 Den Spanske Borgerkrig
 Spansk-Amerikanske Krig
 Spansk los
 Spansk skovsnegl
 Spanske Arvefølgekrig
 Spanske Rideskole
 Spanske inkvisition
 Spanske regenter
 Spansk guitar
Spansk rytter

Spansk rytter er en konstruktion til standsning af primært militærkøretøjer og indgår som en mobil del af en spærring. Tjekkisk pindsvin (kampvognsspærring lavet af I-bjælker) kaldes fejlagtigt spansk rytter.

Se også 
 Partisansøm

Militær
Fæstningsanlæg
Accept (flertydig)

Accept har flere betydninger:
 Accept (godkendelse) – en godkendelse
 Accept (musikgruppe) – en tysk heavy metal-gruppe
Accept (band)

Accept er et tysk heavy metal-band dannet i 1976 i Solingen af Udo Dirkschneider.

Gruppen har spillet en stor rolle for udviklingen af speed metal og europæisk power metal.

Med udgivelsen af "Fast as a shark" i 1982, Må Accept vel nærmest betegnes som verdens første "Speed metal band"

I 2015 var bandet opvarmningsband for Volbeat ved en koncert med 35.000 gæster afholdt i Tusindårsskoven i Odense.

Medlemmer

Nuværende medlemmer 
 Wolf Hoffmann – Guitar 
 Mark Tornillo – Vokal 
 Uwe Lulis – Guitar 
 UPhilip Shouse – Guitar 
 Christopher Williams – Trommer 
 Martin Motnik – Bas

Tidligere medlemmer 
 Udo Dirkschneider – 
 Peter Baltes – Bas 
 Frank Friedrich – 
 Dieter Rubach - 
 Gerhard Wahl – 
 Jörg Fischer – 
 Stefan Kaufmann – Trommer 
 Herman Frank – Guitar 
 David Reece – 
 Stefan Schwarzmann – 
 Michael Cartellone –

Livemedlemmer 
 Ken Mary – 
 Jim Stacey – 
 Rob Armitage – 
 Michael White –

Diskografi

Studiealbum 

 Accept (1979)
 I'm a Rebel (1980)
 Breaker (1981)
 Restless and Wild (1982)
 Balls to the Wall (1983)
 Metal Heart (1985)
 Russian Roulette (1986)
 Eat the Heat (1989)
 Objection Overruled (1993)
 Death Row (1994)
 Predator (1996)
 Blood of the Nations (2010)
 Stalingrad (2012)
 Blind Rage (2014)
 The Rise of Chaos (2017)
 Too Mean to Die (2021)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 

Metalgrupper fra Tyskland
Gendannede musikgrupper
Har spillet på Roskilde Festival
Musikgrupper fra 1976
Engelsk

Engelsk har flere betydninger:

Ting, som er relateret til England 
 Engelsk (sprog) - et sprog.
 Engelsk - noget, som stammer fra eller tilhører det geografiske område England.
 Engelsk er nogen eller noget med politisk, juridisk, åndelig eller anden tilknytning til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.
 Engelsk (fag) - et fag.
 Englændere - personer med nærmere kvalificeret tilknytning til England

Ord/ begreber startende med engelsk 
 Engelskgræs (Armeria maritima) – er en vintergrøn staude med en tueformet vækst
 Engelsk lakrids
 Engelsk vingummi – er en sliktype, fremstillet af vand, sukker, glukose, smagsstof, farvestof og gelatine
 Engelsk bøf

Se også 
 Britisk
Slik (flertydig)

Slik har flere betydninger:

 Slik – små stykker sød spise.
 Slik (geologi) – i geologien er en fin lerart.
 Slik (band) – et skotsk popband fra 1970'erne.
 Slik (album) – ovennævnte popbands eneste studiealbum, fra 1976.
 Ivar Slik (født 1993) – en hollandsk cykelrytter.
 Rozanne Slik (født 1991) – en hollandsk cykelrytter.
 Slik Corporation – en japansk producent af kamerastativer.
Koslik

Koslik er en frisure, hvor pandehåret står op i en blød bue.

Udtrykket er en fordanskning af det engelske udtryk cowlick, som betyder koslik.

Frisuren har fået navnet af, at det ser ud som om at en ko har givet en et slik i ansigtet og sluttet af med pandehåret.

Koslikket er blandt andet kendt fra spillefilmen Vild med Mary, hvor Cameron Diaz bærer frisuren.

Eksterne henvisninger 

Frisurer
Adventivknop

En adventivknop er en biknop, der er uafhængig af bladstillingen, og som vilkårligt kan dannes på rødder, blade eller stængler. Evnen til at danne adventivknopper kan udløses ved såring, eller den kan ligge i plantens normale voksemønster. Det er karakteristisk, at rodskud hos træer og buske og dannelsen af små planter på bregners blade skyldes adventivknopper.

Se også
Plante
Sovende øje

Plantemorfologi
Stryger

En stryger (eller et strygeinstrument) er et strengeinstrument, der spilles med bue af træ, hvorpå der er påspændt hestehår, som gnides med harpiks.

Strygere er en fællesbetegnelse for instrumenter af violinfamilien og bruges især om strygergrupperne i et symfoniorkester. Strygerfamilien består af violin, bratsch og cello, og kontrabas bliver normalt også ført under denne kategori, selvom den oprindeligt er ud af gambefamilien. En Hardangerfele er et norsk folkeinstrument indenfor strygerfamilien, som også omfatter en stor mængde instrumenter fra andre kulturer. Både de arabiske, indiske og kinesiske kulturer bruger strygeinstrumenter i deres klassiske musik.

Historie 
De moderne strygeinstrumenters oprindelse kan spores helt tilbage til 900-tallet med lutten i det Østromerske Kejserrige. Dette instrument spredte sig i 1200-tallet, sammen med den arabiske rebab, gennem Europa, hvor de blev grundlag til en masse Europæiske strenginstrumenter.

I løbet af de følgende år havde Europa dannet to hovedgrupper af instrumenterne: Den lille håndholdte, kendt som Viola da braccio (betyder violin til armen), som senere er udviklet til den moderne violin og bratschen; den anden som er en stor model der holdes mellem knæende, kaldtes for Viola da gamba (betyder violin for benene), og som lagde grund for den moderne cello og kontrabas.

Violinfamiliens navne 
Violin: Violino (it. lille viola) – Stemt i kvinter.

Bratsch eller Viola: Viola da braccio (it. arm-viola) – Stemt i kvinter.

Viola da gamba: (it. knæ-viola, findes i flere størrelser) – Stemt i kvarter.

Cello: Violoncello (it. lille violone) – Stemt i kvinter.

Kontrabas: (it. Violone), double bass (eng.) doghouse-bass (am. slang). – Stemt i kvarter. Findes med 3-4(det mest almindelige)-5 strenge

Viola da gamba 
Udgør en særlig familie, den har seks strenge stemt i kvarter som en guitar og gribebrættet er mindre hvælvet. Derfor er det lettere at spille akkorder end på violin, til gengæld er det lettere at spille kraftige enkelttoner på violin. Den har også skrå skuldre, hvilket gør det nemmere at gå op på gribebrættet – et træk kontrabassen senere efterlignede.

Øvrige strygeinstrumenter 
Rebec: Lille arabisk strygeinstrument, blev almindelig i Europa i middelalderen. Holdes i skødet og stryges som en cello.

Crwth (udtales kruud): Strygeharpe af keltisk oprindelse. En harpe, hvor man stryger på strengene og forkorter den yderste med fingrene uden gribebræt (strygeinstrumenter uden gribebræt er almindelige i asiatisk folkemusik). 

Baryton: Instrument med to sæt strenge, hvoraf det underste (bageste) knipses.

Artikuleringer 
Nogle af de mest almindelige artikuleringer for strygeinstrumenter inkluderer staccato, legato, pizzicato, tremolo, m.fl.

Strengeinstrumenter
Klassisk musik

Klassisk musik er kompositionsmusik i flere forskellige former, som balletter, kammermusik, operaer, oratorier, ouverturer, symfonier, mm. Udtrykket "klassisk musik" bruges normalt - i daglig tale - om kunstmusik i den vestlige verden. Men strengt taget omfatter klassisk musik også ikke-vestlig kunstmusik. 

Klassisk musik er ofte præget af stor kompleksitet i sin musikalske form og harmoniske organisation, især ved brug af polyfoni. Derved er den forskellig fra vestlig folkemusik eller populærmusik (popmusik).

Klassisk musik opfattes normalt også som en modsætning til rytmisk musik (jazz og rock).

Genrer 
Den vestlige klassiske musik omfatter blandt andet følgende genrer:
 Kammermusik
 Symfonier
 Solokoncerter
 Operaer
 Værker for soloinstrumenter.

Kronologi 
Man kan også vælge at betragte den vestlige klassiske fra en kronologisk synsvinkel, hvilket f.eks. kan give følgende opdeling:
 "Tidlig" musik
 Oldtidens musik
 Middelaldermusik
 Renæssancemusik
 Barokmusik
 Rokokomusik
 Wienerklassik
 Romantisk musik
 Atonal musik

Berømte klassiske komponister 
 Johann Sebastian Bach
 Wolfgang Amadeus Mozart
 Ludvig van Beethoven

Se også 
 Musikhistorie.

Eksterne henvisninger
Violinist

En violinist er en musiker, der spiller violin. Violinister findes især inden for klassisk musik og folkemusik, men medvirker også i musik af andre genrer, herunder jazz.

Historie

Vigtige violinister – et overblik  
Til violinister, der også var kendte komponister, hører i tidlig barok i Italien Arcangelo Corelli og i Tyskland Heinrich Ignaz Franz Biber, i højbarok Antonio Vivaldi, Giuseppe Tartini og Pietro Locatelli.

Den galante stil kan man tilordne Johann Stamitz, Carl Stamitz, Gaetano Pugnani, Christian Cannabich og Pietro Nardini.

Overgangen fra klassicistisk til tidlig romantisk udfylder Giovanni Battista Viotti, Louis Spohr og Rodolphe Kreutzer. 

I begyndelsen af det 19. århundrede udviklede Niccolò Paganini en brillant spilleteknik; han opvagte opmærksomheden på sin tid gennem dobbeltgreb og vovede pizzicati. Andre kendte violinister fra det 19. århundrede var Joseph Joachim (ven med Johannes Brahms), kvartetten Gebrüder Müller og også Leopold von Auer, en ungarer, der først i Moskva og senere i USA uddannede mange berømte violinister. Charles Auguste de Bériot, Henri Vieuxtemps og Eugene Ysaÿe regnes for grundlæggerne af den kendte fransk-belgiske skole (Paris, Brüssel, Lüttich).

Til eleverne i den efterfølgende generation hører violinister som Yehudi Menuhin, Fritz Kreisler, Arthur Grumiaux, Isaac Stern, David Oistrach og Henryk Szeryng, der underviste den nuværende generation af violinister.

I det 20. århundrede udvikledes nogle stilretninger: jazzviolinister som Stéphane Grappelli og Helmut Zacharias kom frem og traditionen med kaffehusviolister fremskød med André Rieu. David Garrett har som violinist kunnet placere sig på de tyske hitlister, og også inden for den irsk-keltiske musik findes højtbegavede violinister som f.eks. John Sheahan.

Af nulevende internationalt kendte violinister kan bl.a. nævnes Joshua Bell, Gidon Kremer, Anne-Sophie Mutter, Itzhak Perlman, Julian Rachlin, og den danske violinist Nikolaj Znaider
Kammermusik

Kammermusik er klassisk musik for to til ti instrumenter. En septet er for syv, en oktet er for otte instrumenter. 

Det er kendetegnende for kammermusik, at hvert instrument spiller en selvstændig stemme i modsætning til et orkester, hvor flere instrumenter spiller det samme.

Kammermusikkonkurrence 
DR er producent for P2's kammermusikkonkurrence, som finder sted hvert andet eller hvert tredje år siden 1991. Ensemblerne vurderes af en jury, som fordeler priserne. P2's kammermusikkonkurrence er en af de største danske konkurrencer inden for klassisk musik med en førstepris på 100.000 kr. 

Den er vundet af
 Den Danske Blæser Oktet (1991)
 Skandinavisk Guitarduo (1993)
 Eskær Trioen (1996)
 Cailin Kvartetten (1998)
 Trio Ondine (2000)
 Trio con Brio (2002)
 Den Unge Danske Strygekvartet (2004)
 Trio Aristos (2006)
 Trio Ismenea (2009)
 MYTHOS (2011)
Trio Vitruvi (2014)
 Erlendis Quartet (2017)
 Novo Quartet (2020)
 Absalon String Quartet (2023)

Se også 
 Duo
 Trio
 Kvartet
 Kvintet
 sekstet
 Sonate

Klassisk musik
Nationalbibliografi

Nationalbibliografien er fortegnelser over dokumenter, der udgives eller er blevet udgivet i et land.

Den danske nationalbibliografi 
I Danmark ligger ansvaret hos henholdsvis Det Kongelige Bibliotek og Statsbiblioteket, som hver modtager et eksemplar af alle nyudgivne bøger, video, musik, cd-rom m.v. fra forlagene (den såkaldte pligtaflevering)

Dansk BiblioteksCenter udarbejder nationalbibliografien efter kontrakt med Staten. Den trykte udgave hedder Dansk Bogfortegnelse.

Statsbiblioteket rummer foruden pligtafleveringen også Statens Avissamling og Statens Mediesamling.

Eksterne henvisninger 
 Det kongelige Bibliotek
 Dansk bibliotekscenter
 Statsbiblioteket
 Retsgrundlaget for pligtaflevering
 Nationalbibliografi på Det Kongelige Biblioteks website

Bibliografier
Det Kgl. Bibliotek
Grave

Grave kan være afledt af gravis, som er latin for "tung"

 Grave (band) –
 Grave (Nederlandene), en by og kommune i provinsen Nord-Brabant
 Grave (månekrater) – et nedslagskrater på Månen

 accent grave (`) – Accenttegn

Se også
 Grav (flertydig) – (pl. grave)
 Gravitation – en tiltrækningskraft som er mellem alle partikler (stof) med masse
 Tempo – i musik betyder grave meget langsomt og næsten højtideligt
DBC Digital A/S

DBC (DBC Digital A/S) er et offentlig ejet aktieselskab, der blev grundlagt i 1991.
DBC producerer og leverer bibliografiske data og informationsydelser til de danske biblioteker, for eksempel DK5-systemet. DBC holder til i Ballerup og hed tidligere BiblioteksCentralen (BC).

DBC producerer og formidler bibliografiske data og informationsservices til de danske biblioteker via DanBib som er det fælles bibliografiske overbygningssystem for det samlede danske biblioteksvæsen og omfatter en fælles bibliografisk database over nationalbibliografien og over bestanden i alle danske biblioteker.

DanBib er både den nationale fælleskatalog og bibliotekernes digitale infrastruktur. Systemet omfatter også fælles funktioner vedrørende formidling af lånesamarbejdet, genbrug af bibliografiske data, verifikation samt gennemstilling til relevante udenlandske databaser.

Portalen bibliotek.dk giver direkte adgang for biblioteksbrugeren til at søge i nationalbibliografien og samtlige danske folkebibliotekers og forskningsbibliotekers materialer. Via portalen er det muligt at bestille materialer overalt i Danmark til hjemlån fra eget lokale bibliotek.

Dansk ISBN kontor, som administrerer danske ISBN med præfiks 87- (ISBN-10) og 978-87- (ISBN-13), er en del af Dansk BiblioteksCenter.

Noter

Eksterne henvisninger 
 DBC Digital A/S (Tidligere: Dansk BiblioteksCenter A/S)
 www.bibliotek.dk
 Dansk ISBN kontor

Biblioteker i Danmark
KL
Statsejede virksomheder i Danmark
Ballerup
Diakritiske tegn

Diakritiske tegn er tegn, som sammen med et bogstav angiver betoningen af stavelsen eller ændrer udtalen af bogstavet. Det sættes altid over eller under bogstavet. 

(I modsætning til apostrof, der sættes lige efter bogstavet (fx cd'en); apostrof er ikke en accent, men bruges ved udeladelse af bogstaver eller ved angivelse af genitiv).

Accenttegn 
Almindeligvis forstås med accenttegn accent aigu. Brugen af accenttegn er ikke påkrævet i dansk retskrivning, men kan hjælpe på forståelsen.
På dansk bruges normalt kun accent aigu. Aigu anvendes især i forbindelse med bogstavet e (fx allé, idé), men også over andre vokaler (børnene fór ud ad døren). Accent grave brugtes tidligere over a (fx 2 stk. à 3 kr.), men er ikke længere korrekt.
Retskrivningsreglernes §5 beskriver brugen af accenttegn.

Eksempler på andre sprogs diakritiske tegn 

 Accent aigu (´)
Aigu er fransk og betyder spids, skarp eller gennemtrængende. Accent aigu betegner på mange sprog en betonet vokal (fx dansk, spansk og græsk) men kan på andre sprog betegne en bestemt vokalkvalitet (fransk, italiensk) eller -længde (latin, irsk, oldnordisk).
 Accent grave (`)
 Fra 1986 ikke autoriseret på dansk. Brugtes tidligere i fx "7 stykker à 3 kroner"
 Cirkumfleks (^)
 Tilde (~)
 Tilføjes på spansk over "n" ("ñ") for at markere, at n'et udtales palataliseret, dvs. med j-agtig klang. Fx udtales "piñata" hen ad /pinjata/.

Eksempler 

Eksempler på brugen af accenttegn:
 accent grave: Dan Turèll
 accent aigu: idé 
 accent tréma: Citroën (udtales [ɛn] på fransk), men trema angiver, at o og ë ikke er en diftong, men to selvstændige vokaler i udtalen

I dansk retskrivning bruges accenttegn (accent aigu) til at:
 Skelne mellem homonymer med stykstærkt -e eller -er:
 Morter i betydningen køkkenredskab kontra mortér i betydningen krumbanevåben
 Alle (mængde) kontra allé (vej).
 moler kontra molér (en lerart).
 Skelne mellem homonymer med lang vokallyd:
 "Manden spiser mós" (mad) kontra "manden spiser mos" (plante).
 "En vís person" (klog) kontra "en vis person" (en særlig person).
 Præcisere, hvor trykket skal ligge i en sætning:
 "Hunden gǿr dagen lang" (giver lyd) kontra "hunden gør dagen lang" (besørger).
 "Jeg har én bil" (og ikke flere) kontra "jeg har en bil" (i modsætning til ingen bil).

Herunder ses samtlige danske vokaler med almindeligt accenttegn (accent aigu):
  Á á É é Í í Ó ó Ú ú Ý ý Ǽ ǽ Ǿ ǿ Ǻ ǻ 
(Retskrivningsreglerne fraråder dog brug af Ǻ/ǻ.)

Alfabetisering  
Ved alfabetisering skal et bogstav med og uden diakritisk tegn indordnes på samme sted i sorteringsrækkefølgen, selv om bogstavet uden diakritisk tegn ligger et andet sted i computeralfabetet end bogstavet med. I sjældne tilfælde er der behov for at tage stilling til rækkefølgen ved former, der er ens på nær de diakritiske tegn. Rækkefølgen er: ´ ` ˆ ˜ ¨, altså 'alle' før 'allé', 'forèt' før 'forêt'. På italiensk kommer accent grave før accent aigu. De andre sprog følger den franske norm, hvor det er omvendt. Stort begyndelsesbogstav i et ord kommer før lille; men på svensk er det omvendt.

Kilder/Henvisninger 

 Politikens bog om tegn og tegnsætning, Celine Haastrup m.fl., 2001

Fonetik
Mandriva Linux

Mandriva Linux (tidligere Mandrake Linux) var en Linux-distribution fra den franske virksomhed Mandriva (tidligere Mandrakesoft).

Den første udgave var baseret på Red Hat version 5.1 i juli 1998, men har siden udviklet sig til en fuldbyrdet distribution med eget udviklingshold.

Den kommercielle udgave af Mandriva betegnes Power Pack, der i modsætning til den frit og gratis tilgængelige udgave, indeholder ikke frit distribuerbart programmel, som f.eks kernemoduler til diverse grafikkort, trådløse netkort og strømbesparende software for bærbare PC'er. Den frie udgave kan hentes fra internettet som ISO-filer til brænding af live-cd eller installations-cd'er. Efterfølgende kan pakker installeres og opdateres over internettet via Mandrivas pakkeadministrationssystem.

Et voksende akkumuleret underskud tvang Mandriva i betalingsstandsning i januar 2003, som de grundet et positivt kvartalsregnskab kom ud af i marts 2004. Ved årsskiftet mellem 2004/2005 opkøbte Mandrake Connectiva og Lycoris, og i dag kendes distributionen som "Mandriva Linux".


Versionshistorie

Eksterne henvisninger 

 Mandriva Linux
 Mandriva's Wiki

Referencer 

Linuxdistributioner
Fedora (Linux-distribution)

Fedora er en Linux-distribution fra Red Hat. I efteråret 2003 ophørte Red Hats gratis udgivelser af deres Red Hat Linux-distributioner. I stedet skabte de et nyt distributionsprojekt med navnet Fedora. Fedora Core 1 var den første udgave og baseret på Red Hat Linux 9. Fedora Core 1 blev frigivet umiddelbart efter annonceringen af projektet. Fra og med version 7 blev core og extras smeltet sammen, og derfor hedder distributionen ikke længere Fedora Core, men blot Fedora.

Fedora er opkaldt efter den type hat (fedora), som indgår i Red Hats logo.


Udgivelser

Versionshistorie

Fedorabaserede distributioner 
Kilde: DistroWatch 
 ASP Linux – en russisk Fedorabaseret distribution. ASPLinux indeholder også lukket software NVIDIA- og ATI-drivere, og understøtter proprietær lyd- og videocodecs. www.asplinux.ru 
 Aurora SPARC Linux – til SPARC-platformen.
 Berry Linux – en mellemstor Fedorabaseret distribution, der tilbyder understøttelse af japansk og engelsk.
 BLAG Linux – en neddroslet 1-cd's Fedora med Debians APT-system.
 Eeedora – Fedora til Asus Eee PC
 Ekaaty – fra Brasilien.
 FoX Linux – lavet i Italien, designet til grundlæggende hjemmebrugeropgaver, som f.eks. at være på nettet, skrive og udskrive dokumenter, bruge multimedie og brænde skiver.
 Linpus – lavet af det taiwanesiske firma Linpus Technologies til det asiatiske marked.
 Linux XP – en kommerciel Linux-distribution der siger på at erstatte Windows XP som et hjemme-brugs skrivebordsoperativsystem.
 MythDora – MythTV mediacenter
 Nusantara – en Linux-distribution supporteret af det indonesiske ministerie for teknologi som et skrivebordsoperativsystem. Den er en del af IGOS-programmet (Indonesia Goes Open Source).
 Omega – Rahul Sundaram, fællesskabsingeniør hos Red Hat, har tilføjet et Livna-filarkiv som understøttet ikke-frie multimediecodecs, som f.eks. MP3-indkodning.
 Red Hat Enterprise Linux – enterprise Linux fra Red Hat, som forgrener sig fra den nuværende Fedora-grundlinje.
 Yellow Dog Linux – til PowerPC-platformen.
 Simplis – fokuserer på nemt-at-bruge Linux, med en tilpasset KDE-brugerflade der ligner Windows Vista.
 Fedora Colinux – en nem at installere og fuld funktionel coLinux-distribution baseret på Fedora Core 6 – http://sourceforge.net/projects/fedoracolinux .

Eksterne henvisninger/kilder 

 Fedoraprojektets netsted 
 Internationale Fedoraprojekt-sider

Referencer 

Linuxdistributioner
Fedora

Fedora kan henvise til flere artikler:

 Fedora (beklædning) – en hat med bred skygge
 Fedora (Linux-distribution) – en Linux-distribution
 Fedora (opera) – en opera af Umberto Giordano
 Fedora (film fra 1918), en amerikansk stumfilm
Love Parade

Love Parade (tysk: Loveparade) var en populær technofest, som var verdens største musikfest inden for elektronisk musik. Festen blev afholdt første gang den 1. juli 1989 i Vestberlin, hvor 150 mennesker deltog. Formålet var at fremme fred og kærlighed mellem folk og nationer. Festivalen havde desuden hentet meget inspiration fra Berlinmurens fald og var således en årlig festligholdelse af dette.

Fra 1989 til 2003 fandt festen og optoget sted i Berlin. Traditionelt fandt festen sted på/ved Straße des 17. Juni, Siegessäule og Brandenburger Tor. I 1999 deltog 1,5 mio. mennesker i festen. På grund af usikkerhed om, hvorvidt det ville blive den sidste "Love Parade" i Berlin, blev antallet af deltagere rekordhøjt. Organisatorerne havde truet med at flytte verdens største technofest til en anden by på grund af de berlinske myndigheders klager over blandt andet affald og udbredt stofmisbrug blandt deltagerne. I 2004 og 2005 var festen blevet aflyst efter uoverensstemmelser med Berlins bystyre om betalingen for oprydningen. Den 15. juli 2006 fandt festen dog sted igen, hvor 1,2 millioner mennesker deltog.

I 2007 blev festivalen dog flyttet til Ruhr-distriktet; Love Parade blev afholdt i Essen (2007), Dortmund (2008) og Duisburg (2010). I 2009 skulle den have fundet sted i Bochum, hvilket blev aflyst. Ved festen den 24. juli 2010 blev 21 dræbt og mere end 500 såret. Love Parade var en af verdens største technoarrangementer og efter tragedien i 2010 besluttede folkene bag festivalen dog at lukke den.

I Zürich i Schweiz finder en tilsvarende fest sted, kaldet Street Parade.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Loveparades Netsted 
 Loveparades Dortmund

Kultur i Berlin
Festivaler
Cd-rom

Cd-rom er et optisk medie til data. 

Cd er en forkortelse for det engelske: Compactdisk og rom er et akronym for read-only-memory

En standard cd-rom er 12 cm i diameter og har en lagerkapacitet på 650 MB eller 700 MB.

Der er flere forskellige typer – og standarder – og anvendelsesmulighederne er også vokset i takt med it-udviklingen.

F.eks. findes en variant, der tillader skrivning flere gange på samme cd-medie, og de kaldes for CD-RW (RW står for Re-Write eller "gen-skrivning", hvorefter den originale udgave kom til at hedde: CD-R – hvor R står for Recordable eller, frit oversat; "skrivbar")

En CD-rom består af flere lag. Størstedelen (bunden) af CD'en er støbt i Polykarbonat. Herefter belægges overfladen med enten en speciel farve (CD-R) eller film (CD-RW) som kan styre hvor laseren lys kan passere igennem. Dernæst lægges der et lag reflektivt materiale, typisk af aluminium, guld eller sølv. Oven på det reflektive metal-lag, lægges et lag beskyttende lak. Hvis der er label på CD'en, er denne klistret oven på lakken.

Se også 
 Compactdisk

Noter 

Computerlagringsenheder
Cd'er
Blomsterbuket

En blomsterbuket er blomster i et bundt. Mens enhver kan skære sig en håndfuld blomster og sætte dem i vand, kræver det håndværkmæssig kunnen og øvelse at få en buket ud af dem. En kunstnerisk eller synsmæssigt tiltalende buketter kræver mere: viden om farvekombinationer, stilbevidsthed og plantekendskab. Det kan læres ved uddannelse til blomsterbinder (se Blomsterbinding).
H. C. Andersen og Karen Blixen er berømte for deres buketter; de var dog begge autodidakte.

Forskellige typer blomsterbuketter:

 Knaphulsbuket
 Borddekoration
 Værtindebuket
 Lykønskningsbuket
 Brudebuket
 Begravelsesbuket

Buketter af tørrede blomster og planter markedsføres som evighedsbuketter.

Litteratur 
 Isabella Smith: Blomster og Buketter, 2008, 

Buket
Kunsthåndværk
Mursten

[[Fil:Concrete wall.jpg|thumb|right|En mur udført med krydsforbandt.]]
Mursten er et byggemateriale af brændt ler. Stenene er typisk retvinklede og lægges i rækker forskudt oven på hinanden med mørtel som bindemiddel, så de danner en mur. Stenene lægges med enten siden eller enden fremme i muren i forbandt (fra Tysk: verband ~ forbindelse). De gennemgående sten tjener som forbindelse/forstærkning.

 Størrelser af mursten 
Standardstørrelsen på mursten varierer fra land til land. I Danmark anvendes et standardmål på 228x108x54 mm (lxbxh). Det er denne størrelse, der normalt leveres ved bestilling hos et teglværk. På tegnebrættet, vil man i forbindelse med opførelse af byggeriet, benytte et modulmål der er 1/4 sten = 48 mm + 12 mm fuge dvs., at en 1/4 sten (petring) er 60 mm, ½ sten (kop) 120 mm, en 3/4 sten (trekvarter) 180 mm samt 1/1 sten 240 mm. Desuden vil man opmure med en skiftehøjde (lag af mursten) med 3 skifter på 200 mm. På byggepladsen vil man på stedet afkorte de nødvendige sten. Dette gøres traditionelt med en murerhammer, men kan evt. gøres med en vinkelsliber. ½ -sten er en halvering af murstenen, så der opnås 2 stk. på 108x108 mm, 3/4-sten mangler den yderste fjerdedel, "petring" er en 1/4 af tværsiden og en "superpetring" eller mesterpetring'' er en mursten flækket på langs. Skaftet på en murerhammer tildeltes førhen ofte et hak til opmåling af murstenen, inden den afhuggedes til 3/4-sten. I vore dage bruges normalt en stenklipper.

Typer af mursten 
Foruden massive sten, leveres desuden gennemhullede sten ("mangehulsten") til forskellige formål. Til lydisolerende vægge anvendes lodret opmurede "mangehulsten", mens der til indervægge typisk anvendes vandret opmurede "mangehulsten".

Farver 
Gule mursten indeholder meget calciumkarbonat (CaCO3), røde mursten indeholder mere jernoxid (Fe2O3) og brunlige mursten brændes ved højere temperaturer.

Kalksandsten 
Kalksandsten er mursten, der ikke som de traditionelle mursten er lavet af ler, men er fremstillet af en blanding af brændt kalk, sand og vand, hvor der bruges ca. 10 gange så meget sand som kalk. Stenene har samme mål som andre mursten og er letgenkendelige på farven, som er helt hvid eller hvidgrå.

Se også 

 Tabby
 Letklinkerblokke

Referencer

Ekstern henvisning 
 Dansk Ingeniørforenings norm for murværk, side 23: 5.5 Tildannelse af sten og riller 

Keramik
Tegl
Murværk
Byggematerialer
Joseph Babinski

Joseph François Félix Babinski,  (født 17. november 1857 i Paris, død 29. oktober 1932 i Paris) var en fransk læge. 

Han lavede flere prøver vedrørende nervebaner: Babinskis symptom, isoleret træg opadbøjning af storetåen ved strygning under fodsålens yderside: dette er tegn på beskadigelse af pyramidebanerne. Kaldes også Babinskis tåfænomen.

Hans bror Henri, der var mineingeniør, er nok mest kendt under pseudonymet Ali-Bab, under hvilket han i 1907 udgav kogebogen Gastronomie pratique.

Se også 
 Babinskis metode
 Babinskirefleks
 Babinski-Froment's troubles d'ordre reflexes
 Babinski-Frølich's syndrom
 Babinski-Nageottes syndrom

Læger fra Frankrig
Bakkus

Bakkus (latin Bacchus og græsk Βάκχος Bakkhos) var i den antikke græsk-romerske religion vinens gud, som regel identificeret med Dionysos.

Se også 
 Bacchantinde

Eksterne links 

Græske guder
Romerske guder
Babinskirefleks

Babinskirefleksen er en opadstrækning (dorsifleksion) af storetåen ved strygning af fodsålens yderkant (lateralkant). Refleksen er en normal reaktion hos spædbørn, men senere i livet er det et tegn på neurologiske forstyrrelser i pyramidebanerne (tractus corticospinales), da tæerne under fysiologiske forhold krummer sig sammen (plantarflekterer).
Selve opadstrækningen er normal hos børn op til 1 års alderen, men refleksen undertrykkes centralt og vil således ved beskadigelse i centralnervesystemets pyramidebaner genopstå hos den voksne. 

Fænomenet er opkaldt efter den franske læge Joseph Babinski, som beskrev det i 1896.

Se også 
Neurologi
Barn

Referencer 

Symptomer
Basalganglier

Basalganglier er områder af grå hjernesubstans (nervecellelegemer), der er placeret dybt i hver af storhjernens halvdele. De er ikke egentlige ganglier og betegnes også basalkerner eller nuclei basales.

Anatomi 
Der er ingen generel enighed om hvad der er basalganglierne. I nogle tilfælde vil man mene at det kun er områder lig med corpus striatum der inkluderer putamen, globus pallidus og halekernen, (nucleus caudatus, caudate).
Tidligere har neuroanatomer inkludereret de fleste af de ikke-kortikale grå substans regioner i forhjernen. Der betyder af områder som thalamus, claustrum og amygdala også blev inkluderet.
Nu om dage vil nogle klinikere se basalganglierne som de ikke-kortikale regioner der er specielt involveret i bevægelsesfunktioner, og således vil thalamus, claustrum og amygdala ikke komme med. Substantia nigra (den sorte substans) og den subtalamiske kerne vil derimod komme med.

Corpus striatum indeholder putamen, globus pallidus og halekernen. Halekernen og putamen kaldes tilsammen striatum, og putamen og globus pallidus kaldes tilsammen nucleus lentiformis.

Funktioner og sygdomme 
Basalganglierne er involverede i bevægelsesfunktioner og emotioner.

Ved Parkinsons sygdom ses ændringer i basalganglierne (striatum).
Den arvelige sygdom Huntingtons chorea kan ses som en slags modstykke til Parkinsons sygdom, på den måde at der er en opregulering af dopamin-aktiviteten i striatum. Det bliver forklaret med tabet at nerveceller i striatum, der i den raske hjerne hæmmer dopamin-aktiviteten i den sorte substans.
Også Tourettes syndrom skyldes abnormaliteter i basalganglierne.

Forbindelser 
Basalganglierne har forbindelse til og fra en række andre områder i hjernen.

Bibliografi 
 Lennart Heimer, The Human Brain and Spinal Cord. Functional Neuroanatomy and Dissection Guide. 2. udgave er fra 1994, , . 
 Bryan Kolb & Ian Q. Whishaw, Introduction to Brain and Behavior. 2. udgave fra 2005,

Referencer 

Hjernen
Histologi
Intellektuel

Intellektuel betegner det at forholde sig abstrakt, rationelt og objektivt reflekterende til sin omverden. At være intellektuel handler altså ikke nødvendigvis om at være specielt intelligent; det skal mere forstås som en bestemt måde at anvende sin intelligens på i sit møde med verden. Den intellektuelle tilgang står i modsætning til en mere umiddelbar, følelsesdrevet måde at opfatte tingene på.

Etymologi 
Ordet intelligentsia (fra russisk intelligentsija) er en betegnelse for en gruppe "intellektuelle eller højtuddannede personer". Ordet har haft flere betydninger gennem tiden.

Noter 

Kultur
Akademia
Bændeltang

Bændeltang (Zostera) er en marin planteslægt med 2 arter, der lever i havene uden for henholdsvis Europa og Australien. Den vokser dog også i middelhavsområderne i Mellemøsten og Nordafrika. Tangplanten kendes også under navnet Ålegræs.

Bændeltang er en vandplante med rodfæstede rødder og en krybende jordstængel. Stænglerne er grenede, og bladene er spredte, båndagtige og helrandede. De 4-tallige blomster sidder samlet i et stilket aks. Frugterne er nødder eller stenfrugtagtige.

 Almindelig Bændeltang (Zostera marina)
 Zostera tasmanica

 

Planteslægter
Bændeltang-familien
Kaj Øgaard Sørensen

Kaj Øgaard Sørensen (født 11. januar 1922, død 30. maj 2017) var redaktøren bag Hareskov-Værløse Avis, som han udgav en gang om ugen fra den 7. september 1945. Den sidste trykte avis blev afleveret til trykkeriet i Vordingborg den 22. november 2007. Derefter skrev Kaj Øgaard Sørensen sin elektroniske avis uge efter uge fra sin bolig på Ryetbo Plejehjem. I alt var han redaktør for avisen i mere end 71 år.  

Der blev afholdt en stor reception på Rådhuset til ære for Kaj, da han holdt 50 års jubilæum i 1995 – og han blev tildelt Værløse Kommunes Kulturpris i 2002.

I 2004 fik Kaj sit eget museum: Museet for Kajs Avis. En gruppe borgere har bygget et lille stråtækt hus tæt ved Værløse Museum, hvor nogle af Kajs byggesten til avisen skal opbevares, bl.a. en trykkemaskine.

Kajs store idol er Gutenberg, der gjorde det muligt for hvermand at lave en avis. Og så nævnte han ofte Ernst Henrich Berling som en anden god repræsentant for dansk presse.

I 2011 kom han i Guinness Rekordbog pga. den lange periode som redaktør.

Litteratur 
 Bogen om Kaj / Kaj Hermansen og Viggo Murmann Jensen. – Værløse, 2002. – 32 sider. (findes i digital udgave på www.kajsavis.dk)

Referencer 

Journalister fra Danmark
Personer fra Værløse
Musikgenre

En musikgenre er en bestemt stilart indenfor musik. Genrer klassificeres ud fra:
 Brugen af musikinstrumenter
 Rytme og/eller beat
 Tempo
 Lyrik
 Stil og flow
 Geografisk oprindelse

Genrer 
Der udspringer konstant nye genrer ud fra ældre ideer, hvilket efterhånde resulterer i en del. Hver kultur og subkultur har udviklet deres folkelige musikstil, som musikere senere har kombineret til nye osv.
Den hurtigst voksende musikgenre popularitetsmæssigt er Dubstep. Den bruges tit i sammenhæng med Parkour (der er den hurtigst voksende sport) hvor man typisk gennem videoredigering prøver at time diverse tricks til "droppet" i en dubstep-sang.
Pop (flertydig)

Pop, PoP eller POP har flere betydninger:
 Pop - hovedbetydning; forkortelse af Popmusik

 Navne
 Iggy Pop
 Jimmy Pop

 Musik
 Pop (album) - album lavet af U2.

 Computer og teknologi
 PoP; Package on package - en integreret kredsløbspakke type beregnet til at kunne blive monteret på en anden integreret kredsløbspakke. Fx RAM IC på en CPU IC.
 Post Office Protocol - en internet email dataprotokol.
 POP3; Post Office Protocol version 3 - en internet email dataprotokol.
 "pop" - fjerne et dataelement fra en stak (datastruktur).
 Persistent organic pollutants

 Andet
 Pop (film fra 2009) - russisk spillefilm fra 2009 af Vladimir Khotinenko
Tusindben

Tusindben (latin Diplopoda) er en gruppe leddyr, der er karakteriseret ved at have to par ben på de fleste kropssegmenter. Navnet på klassen Diplopoda er afledt af dette karaktertræk. Hvert dobbeltbenet segment er et resultat af to enkelte segmenter som er smeltet sammen. De fleste tusindben har meget aflange cylindriske eller fladtrykte kroppe med mere end 20 segmenter, mens kugletusindben er kortere og kan rulle sig sammen til en kugle. Selvom navnet siger "tusind ben" på dansk og det samme på flere andre sprog, var ingen art med 1.000 eller flere ben kendt indtil opdagelsen i 2021 af arten Eumillipes persephone, som kan have over 1.300 ben. Der er omkring 12.000 navngivne arter klassificeret i 16 ordener og omkring 140 familier, hvilket gør Diplopoda til den største klasse af myriapoder, en gruppe leddyr, som også omfatter skolopendre og andre flerbenede skabninger.

De danske arter af tusindben er nogle få centimeter lange. De er mest brunlige men albinoer forekommer også.De forekommer mest, hvor der er fugtigt og hvor meget organisk materiale formulder. Tusindben har nemlig en meget vigtig rolle i nedbrydningen af organisk stof. De er i stand til at gennemtygge stive og ret tørre materialer i førnen, sådan at de bliver tilgængelige for andre nedbrydere. Det er målt, at ét tusindben kan omdanne et egeblad til ikke mindre end 3.000 ekskrementknolde (som er langt mere spiselige for andre organismer end bladet!)

Formering 

Han-tusindben har i såkaldte gonopoder, hvilket er en slags omdannede ben, som normalt befinder sig på det syvende kropsled på hannen. Disse gonopoder benyttes til at overføre sædpakker til hun-tusindbenet under parringen.

Kønsåbningerne er på dyrets tredje led, og er i hannens tilfælde placeret sammen med en eller to peniser, som aflevere sædpakkerne på gonopoderne. På hunnerne åbner kønsporene (kønsåbning) ind til et lille rum, eller vulva, som er gemt under små hættelignende plader og dette rum benyttes til at opbevare sæden efter parringen.

Hun-tusindben lægger mellem 10 og 100 æg af gangen, afhængig af hvilken art det er. Mange arter anbringer deres æg på fugtig jord eller på organisk rester (detritus), mens nogle konstruerer en slags rede ud af tørret afføring. 

Ungerne udklækkes typisk efter få uger, og har kun tre par ben sammen med fire benløse kropsled. Efterhånden som de vokser skifter de ham og tilføjer derved flere kropsled og ben. Nogle arter skifter ham i specielt forberedte reder, hvilke de også kan bruge til at vente på tørt vejr. De fleste arter spiser deres afkastede ham efter hamskifte. Tusindben kan blive fra et til ti år afhængig af arten.

Forsvarsmekanismer 
På grund af deres mangel på både hastighed og evne til at bide eller stikke, består tusindbens hovedforsvarsmekanisme i at rulle sig sammen til en tæt spiral og derved forsvare sine svagelige ben inde i sit beskyttede kropsydre. Nogle arter har også en gift de kan bruge til at forsvare sig med.

Se også 
 Skolopender
 Ørentvist
 Bænkebider
 Regnorm

Kilder og eksterne links 

  Giant redheaded centipede is one of Texas' most terrifying critters. Texas Parks and Wildlife

Leddyr
Palæozoikum
KB

KB, Kb eller kb er en forkortelse og har flere betydninger:

 Kongens Bryghus – et bryggeri
 Det Kongelige Bibliotek – et bibliotek
 kilobase (kB) – en måleenhed der bruges i biokemi
 kB – forkortelse for kilobyte (ifølge Retskrivningsordbogen)
 kb – forkortelse for kilobit
 Kortbølgebåndet – et frekvensbånd til radiofoni.
 Kb (basestyrkekonstant)
 KB – IATA kode for Royal Bhutan Airlines / Drukair i Bhutan
 KB – forkortelse for Det Kongelige Bibliotek i København eller Kungliga biblioteket, Sveriges Nationalbibliotek,
 KB Lager – lagerøl fra Kent Brewery (nu Tooth and Co.) New South Wales, Australien
 Kilobase – måleenhed i biokemi
 Kalvehavebanen – en tidligere privatbane på sydsjælland

Boldklubber 
 Kjøbenhavns Boldklub – en boldklub fra 1876, som holdt til i KB-Hallen
 Kastrup Boldklub – en fodboldklub under Københavns Boldspil-Union
 Klinkby Boldklub – en fodboldklub under Jydsk Boldspil-Union
 Kolding Boldklub – en fodboldklub under Jydsk Boldspil-Union; moderklub til Kolding FC
 KB 81 – en fodboldklub under Jydsk Boldspil-Union
 KB 92 – en fodboldklub under Sjællands Boldspil-Union
 Kongevængets Boldklub – en fodboldklub under Sjællands Boldspil-Union
 Køge Boldklub – en fodboldklub i 1. division
Lyngbygård (Lyngby Sogn)

Lyngbygård er et gods i Lyngby Sogn, Hasle Herred ved Aarhus på ca. 225 ha.

Det menes, at godset allerede i 1300-tallet har tilhørt nonneklosteret Ring ved Skanderborg Sø, og er så efter reformationen overgået til Kronen. I kælderen kan ses rester af et byggeri fra 1596, der har været med svære stenmure.

Gårdens østlige del af den nuværende hovedbygning er fra 1755, og har først tjent som køkkenfløj for den oprindelige hovedbygning. Den vestre del er så bygget i forlængelse i 1775.

Efter en brand byggede man i 1828 nogle nye avlsbygninger. I 1876 er der tilføjet et lavt tårn på havesiden af hovedbygningen.

Lyngbygård er i dag familieejet. Store dele af jorden er (2008) under landskabelig omformning til golfbane.

Lige vest for hovedbygningen, løber Lyngbygård Å på sin vej mod Årslev Engsø og danner både sogne- og herreds-skel til Framlev Sogn og Framlev Herred.

Ejere af Lyngbygård 
 (1500-1536) Ring Kloster
 (1536-1579) Kronen
 (1579-1612) Anne Skram
 (1612-1647) Marie Henriksdatter Below
 (1647-1655) Ida Daa
 (1655-1681) Anshelm von Podewils
 (1681-1686) Hans Mogensen Arenfeldt
 (1686-1728) Johan Arentsen Althalt
 (1728-1734) Christian Johansen Althalt
 (1734-1766) Johan Christiansen Althalt
 (1766-1808) Anne Elisabeth Lassen
 (1808-1826) Thøger Lassen Johansen Althalt
 (1826-1877) Johannes Friis
 (1877-1903) Johannes Friis
 (1903-1911) Frederik Lagoni
 (1911-1917) N.A. Høgdall
 (1917-1921) H.R. Angelo
 (1921-1932) P. Nymann
 (1932-1933) Jysk Landhypotekforening
 (1933-1945) Aage Søborg
 (1945-1967) Enkefru Marie Bønløkke
 (1967-1990) Hans Bønløkke
 (1990-) Niels Jørgen Bønløkke

Tilknyttede bygninger 
Lyngbygård har haft en række tilknyttede bygninger gennem tiden, blandt andet en smedje og en vandmølle. Smedjen stammer fra ca. 1840 og har været i brug frem til 1970. Vandmøllen ligger lidt syd for selve godset, langs Lyngbygårds Å ved Labing Møllevej og kaldes også Labing Vandmølle. Den står i dag som en industribygning fra 1907, men der har været vandmølle på stedet siden ca. 1290. Labing Mølle er indrettet som en traditionel kornmølle, hvor man førhen malede mel, men den drev også et savværk og en turbine, som producerede elektricitet til godset. Der opkrævedes tidligere bropenge ved møllen og her findes en gammel vildtbanesten, som nu er fredet.

Galleri

Se også
 Framlev Sogn om Labing Mølle. Møllen ligger ved overgangen mellem Framlev og Lyngby Sogn, idet Lyngbygård Å danner sogneskel.

Noter

Kilder og eksterne henvisninger 
 Lyngbygård Gods
 Lyngbygaard Golfcenter 
  Lyngbygård (Lyngby Sogn) - fra Dansk Center for Herregårdsforskning 
 Lyngbygård Aarhus Wiki
 Jan Kock: Østjyske Herregårde. Århus Amt, Erhvervsafdelingen, Højbjerg 2000

Herregårde i Aarhus Kommune
Herregårde i Århus Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Kibibyte

1 KibiByte er 1024 byte. Kibi er et nyt præfiks der betyder 1024, og IEC anbefaler at man bruger kibibyte til at beskrive datamængder som er et multiplum af 1024 byte.

Se også 
kilobyte

Digitale dataenheder
Webside

En webside er et elektronisk dokument eller en samling af filer der er indrettet så indholdet kan vises i en webbrowser, som oftest del af et websted.

Kilder/Henvisninger 
Guide med tutorials til HTML

World Wide Web