alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Weather Report

Weather Report er et jazz-rock-fusionsband, startet i 1971 af Joe Zawinul og Wayne Shorter. Bandet har huset mange store trommeslagere, (Alphonse Mouzon, Eric Gravatt, Chester Thompson, Alex Acuna, Peter Erskine og Omar Hakim mfl.), percussionister (fx Airto Moreira, Don Alias, Manolo Badrena og Mino Cinelu) og bassister (Miroslav Vitous, Alphonso Johnson, Jaco Pastorius og Victor Bailey), indtil gruppen i 1986 blev opløst. Gruppen indspillede 16 plader, hvoraf Heavy Weather fra 1977 med hittet "Birdland" blev den mest populære. Der er senere udkommet 12 live indspilninger med gruppen gennem dens karriere.

Diskografi 
 Weather Report (1971)
 I Sing The Body Electric (1972)
 Live in Tokyo (1972)
 Sweetnighter (1973)
 Mysterious Traveller (1974)
 Tale Spinnin (1975)
 Black Market (1976)
 Heavy Weather (1977)
 Mr. Gone (1978)
 8.30 (1979)
 Night Passage (1980)
 Weather Report (1982)
 Procession (1983)
 Domino Theory (1984)
 Sportin' Life (1985)
 This Is This (1986)

Live Diskografi 

 Live and Unreleased (2002)
 Live in Berlin - 1975 (2011)
 Live in Offenbach - 1978 (2011)
 Live in Cologne - 1983 (2011)
 Live in Agora Columbus Ohio - 1972 (2015)
 8.30 - Radio Broadcast Live 1980 (2015)
 The Legendary live Tapes - 1978-1981 (2015)
 Live in Tokyo 1978 (2019)
 Live on the Radio, 17th October, 1972 (2019)
 Live at Shinjuku Koseinenkin Hall Tokyo 1978 (2020)
 Live at the Fox Theatre 1980 (2020)
 Live in London 1983-1984 (2020)
 Live under the Sky "83" 1983 (2021)

Live DVD Diskografi 
 Live in Hamburg (1971)
 Live at Montreux (1976)
 Live in Offenbach (1978)
 Live in Cologne (1983)
 Live in Tokyo (1984)

Eksterne henvisninger 

 

Musikgrupper fra USA
Har spillet på Roskilde Festival
Etableret i 1971
Ophørt i 1986
Grus

Grus er i almindelig tale udtryk for en blanding af sten og sand og kan bredt defineret dække jordpartikler med en diameter mellem 2 og 50 mm. Ofte menes der: brolægningsgrus, som netop er meget lerholdigt. Produktet mekanisk stabilt grus (stabilgrus) er under skarp kontrol, da dets evne til at lade sig komprimere og dermed bære trafikbelastning hænger nøje sammen med at kornkurven er jævn og ubrudt. Grus graves op fra grusgrave.

Sprogbrugen og definitionerne er forskellige på Sjælland (Østdanmark) og i Jylland (Vestdanmark). I vest er sand materialer op til ca. 1 mm, grus er materialer på ca. 1-3 mm og det derover er sten. I øst er sand noget større (alle kornede jordtyper, med mindre de enkelte partikler kan skelnes på afstand), grus kan være op til ca. 20 mm. og derover er der enighed om, at det er sten.

I DS401 Sand, Grus og Stenmaterialer er den geotekniske definition på grus en kornstørrelse på 2-20 mm.

Noter

Se også 
 Geologisk aflejring
 Jordtekstur
 Skærver

Litteratur 
 Bjerregård & Hansen: "Jord, vand, næring", 

Sedimentære bjergarter
Strygekvartet

En strygekvartet er et ensemble af fire strygere. Normalt er instrumenterne:
 en førsteviolin
 en andenviolin
 en bratsch (eller viola)
 en violoncel (eller cello)
 Udtrykket anvendes også om et musikstykke for ovenstående besætning.

Komponister 
Et udvalg af komponister, som har skrevet væsentlige strygekvartetter:
 Joseph Haydn (1732-1809)
 Luigi Boccherini (1743-1805)
 Wolfgang Amadeus Mozart (1756-1791)
 Ludwig van Beethoven (1770-1827)
 Franz Schubert (1797-1828)
 Felix Mendelssohn (1809-1847)
 Bedrich Smetana (1824-1884)
 Alexander Borodin (1833-1887)
 Johannes Brahms (1833-1897)
 Antonin Dvorák (1841-1904)
 Leos Janácek (1854-1928)
 Claude Debussy (1862-1918)
 Maurice Ravel (1875-1937)
 Béla Bartók, (1881-1945)
 Dmitrij Sjostakovitj (1906-1975)
 Vagn Holmboe (1909-1996)

Bibliografi 
 Francis Vuibert, Répertoire universel du quatuor à cordes, ProQuartet-CEMC, 2009, 

Kompositionsformer
Brandmand

Brandmand kan henvise til flere artikler:

Brandmand (job) – person ansat (eller frivillig) i et brandvæsen til at udføre brand- og redningsopgaver

Rød brandmand – en gople, giftig
Blå brandmand – en anden giftig gople, ugennemsigtig blå
Merkur

Merkur har flere betydninger:
 Merkur Andelskasse er en dansk Andelskasse
 Merkur (planet) er en planet i solsystemet.
 Merkur (gud) er en romersk gud.
 Merkur (bilmærke) er et tidligere amerikansk bilmærke.
Saturn (flertydig)

Saturn er den 6. planet i vort solsystem. 

Saturn har også følgende betydninger:

 Saturnus – en romersk gud.
 Saturn (roman) – en roman af Henrik Bjelke.
 Saturn (raketserie) - raketserie udviklet i slutningen af 1950'erne og benyttet til Apollo-programmet.
 Saturn V – en rumraket til brug for det amerikanske måneprogram Apollo.
 Saturn (bilmærke) - et bilmærke under General Motors
 Saturn (butikskæde) - en tysk butikskæde
Hans Ulrik

Hans Ulrik (født 28. september 1965 i København) er en dansk saxofonist.

Hans Ulrik har spillet med en lang række danske og udenlandske musikere, foruden at have indspillet foreløbig ni plader som leder.
Senest er hans indspilninger med gruppen Hans Ulrik Jazz and Mambo blevet meget anmelderrost.
Som sideman har bl.a. samarbejdet med Frans Bak været meget udbytterigt. De to spiller ligeledes sammen i Santa Cruz.
Hans Ulrik er førstetenorsaxofonist i DR Big Band.

Hans Ulrik mestrer foruden tenorsaxofonen en række andre træblæseinstrumenter, herunder blokfløjte, pennywhistle, sopransaxofon og klarinet.

Udover den mere sofistikerede jazzmusik som Ulrik normalt forbindes med, har han også spillet med en del popmusikere, herunder Trine Dyrholm, Lex & Klatten, Det brune punktum og Lene Siel.

Med DR Big Bands chefdirigent Miho Hazama var han omdrejningspunkt i DRs tv-serie Hun roder med den danske sangskat fra 2023.

Hans Ulrik er ud af Jensen-familien fra Farsø som søn af professor Emmerik Jensen, Johannes V. Jensens yngste søn.
Han er fætter til læge Gorm Boje Jensen.

Diskografi 
Hans Ulrik har udgivet flg. CD’er i eget navn
 “Hans Ulrik Fusion” (1989)
 “Ulrik/Hess Quartet” (1990)
 “Day After Day” (1992)
 “Strange World” (1994)
 “Danske Sange” (1998) (med Thomas Clausen)
 “Jazz & Mambo”  (1999)
 “Shortcuts” (2000)
 “Jazz & Latin Beats” (2001)
 “Trio” (2002) (med Swallow/Johansen)
 “Danish Standards” (2003)
 “Blue & Purple” (2004)
 “Tin Pan Aliens” (2005) (med Swallow/Johansen)
 “Other People, Other Plans” (2005) (med Klüvers Big Band)
 “Tribal Dance” (2006)
 “Believe in Spring” (2007) (med Swallow/Johansen)
 “Slow Procession” (2009)

Referencer 

Jazzmusikere fra Danmark
Saxofonister fra Danmark
Blokfløjtenister fra Danmark
Klarinettister fra Danmark
Personer fra København
Uranus

Uranus har flere betydninger:
Uranus (film) - en fransk film fra 1990.
Uranus (planet) – en planet i vores solsystem.
Uranus (mytologi) – en græsk gud.
Neptun

Neptun har flere betydninger:

 Neptun (planet) – en planet i vores solsystem.
 Neptun (gud) – en romersk gud.
 Neptun (missil) - et ukrainsk missil.
 Neptun (bryggeri) – et dansk bryggeri
Gaia

Gaia, gaïa eller gaea stammer etymologisk fra oldgræsk γαῖα (gaîa, jorden eller land). Gaia kan henvise til flere artikler:
 Gaia (pigenavn) – et dansk pigenavn.
 Gaia (gudinde) – en gudinde fra den græske mytologi, som personificerer jorden.
 Gaia-hypotese – teori(er) hvori Jorden behandles som én stor organisme.
 Gaia Online – et amerikansk forum baseret på den populære tegne-stil anime.
 Vila Nova de Gaia – en by i det nordlige Portugal.
 Gaïa (vikingeskib)
 Gaea (krater) – krater på Amalthea.
 Gaia (film) – dansk kortfilm fra 2018 instrueret af Zinnini Elkington
Makedonien (område)

Makedonien (, , ) er en geografisk og historisk region på Balkan-halvøen i Sydøst-Europa, med et areal på 67.000 km² og et befolkningstal på næsten 4,9 millioner.

Historie 

Oldtidens Makedonien havde en Illyrisk-thrakisk befolkning og befalingsleder af en lille græsk hersker klasse. Oldtidens Makedonien havde sin storhedstid i den 4. århundrede f.kr. under Filip den 2. og hans søn Alexander den Store.

Geografi 

Regionen er opdelt i tre områder:
 Makedonien – en geografisk region i Grækenland
 34.231 km²; ca. 2.625.681 indbyggere (omtrent halvdelen af området og indbyggertallet)
 Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (Republika Makedonija)
 25.333 km²; ca. 2.050.000 indbyggere
 Pirinske Makedonien – region i Bulgarien
 6.450 km²; ca. 340.000 indbyggere

Makedonien i oldtiden 

For en grundig gennemgang af Makedoniens oldtidshistorie, se Alexander den Store.

Tidligere riger, stater, protektorater, kolonier og lande
Makedonien i antikken
Louise Winteler

Anna Christence Louise Winteler (25. marts 1834 i Heide – 31. marts 1925 i Odense) var en dansk lærerinde. Hun var datter af Matthias Winteler (Heide i Ditmarsken) og Louise Charlotte Volkens og blev uddannet til lærerinde i Altona i 1850-1851. Herefter blev hun privatlærerinde i Holsten i 1851 og fra 1853 privatlærerinde (tysksproget) i Odense.

I Odense grundlagde hun en dansksproget privatskole, der fra 1887 afholdt almindelig forberedelseseksamen og fra 1903 fik dimissionsret til studentereksamen. Staten overtog i 1918 skolen – Sct. Knuds Gymnasium.

Som en af de første i Danmark anvendte hun klasseundervisning og indførte som den første i Danmark skolekøkkenundervisning (i 1898).

Louise Winteler arbejdede desuden på, gennem udveksling af lærere, at fremme nordisk samarbejde og var desuden engageret i at forbedre vilkårene for lærere ved pigeskolerne.

Se også 
 Sct. Knuds Gymnasium

Eksterne henvisninger 
 

Lærere fra Danmark
Skolefolk fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Galathea

Galathea kan henvise til flere artikler:
 Galathea (sommerfugl) – en sommerfugleart
 Galathea (ekspeditionsskib) – navnet på tre danske ekspeditionsskibe
 Rhododendron 'Galathea' – en Rhododendron-underart
 Galatea (måne) – en af Neptuns måner
 Galathea (pigenavn) – et dansk pigenavn
 Galathea (mytologi) – i den græske mytologi en af havguden Nereus' døtre
 Galathea (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm fra 1953
Geneviève

Geneviève har flere betydninger:

 Geneviève  (pigenavn) – et dansk pigenavn.
 Geneviève  (skytshelgeninde) –  er skytshelgeninde for Paris (hovedstad).
Georgia (flertydig)

Georgia anvendes i flere sammenhænge:
 Georgia (pigenavn) – et dansk pigenavn.
 Georgia – en forbundsstat i USA
 Georgia On My Mind – en sang af Hoagy Carmichael og Stuart Gorrell, bedst kendt i indspilningen med Ray Charles.

se også Georgien - selvstændig stat i Europa, udtales Georgia på mange sprog.
Geneviève (pigenavn)

Geneviève er et dansk pigenavn, også brugt i mange andre sprog.

Kendte kvinder med navnet Geneviève 
Geneviève Bujold, canadisk skuespiller

Pigenavne

en:Juniper (given name)
Paris (flertydig)

Paris kan henvise til flere artikler:
 Paris – hovedstaden i Frankrig
 Paris Hilton – amerikansk hotelarving kendt fra sladderbladene
 Prins Paris – en trojansk prins i græsk mytologi
 Paris (Lemvig Kommune) – en mindre bebyggelse i Lemvig Kommune i Vestjylland
 Firblad (slægt) – Paris er det videnskabelige navn for planteslægten firblad i giftlilje-familien
 Paris (Supertramp) – et album af det progressive rockband Supertramp

Byer i Canada:
 Paris, Ontario
 Paris, Yukon

Byer i USA:
 Paris, Arkansas
 Paris, Idaho
 Paris, Illinois
 Paris, Kentucky
 Paris, Michigan
 Paris, Missouri
 Paris, New York
 Paris, Ohio
 Paris, Pennsylvania
 Paris, Tennessee
 Paris, Texas
 Paris, Virginia
 Paris, Wisconsin
Skovblåfugl

Skovblåfugl (Celastrina argiolus) er en sommerfugl i blåfuglefamilien. Det er en af verdens mest almindelige og udbredte blåfugle. Den findes næsten over hele den nordlige halvkugles tempererede og subtropiske områder. I Danmark findes den spredt over hele landet i skove, tilgroede moser og på heder og undertiden langs læhegn og i villakvarterer.

Arten blev videnskabeligt beskrevet af Carl von Linné i 1758 og blev i 2017 Finlands nationalsommerfugl i forbindelse med 100-årsjubilæet for selvstændigheden.

Udseende 
Oversiden er blå og lysest hos hunnen, der desuden har brede sortgrå vingesømme på forvingerne. Hannen kan kendes fra andre blå blåfugle på de tavlede vingefrynser. Begge køn har lys hvidblå underside med små stregformede pletter, især på forvingerne. Vingefanget er 25-32 millimeter.

Livscyklus 
Skovblåfuglen kan dukke op allerede i midten af april som en af de tidligste blåfugle i Danmark. Den flyver gennem hele maj til ind i juni. Der kan nogle gange ses en anden generation fra juli til september. Hyppigheden af anden generation varierer med landsdelen. De er hyppigst på Bornholm, Lolland-Falster og Møn, mens den er sjælden i fx Østjylland. Som den eneste danske blåfugl overvintrer arten som puppe,

Larvens foderplanter 
Larven kan leve på mange forskellige planter. Fra Danmark er især kendt tørst og vedbend, men også benved, hedelyng, kristtorn, kornel og snebær er kendt.

Billeder

Referencer

Litteratur 
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996.
 Roland Gertsmeier: Hvilken sommerfugl er det, 1988.

Eksterne henvisninger 

 Sommerfugle i Europa og Nordafrika.

Blåfugle
Danmarks dagsommerfugle
1378

Konge i Danmark: Oluf 2. 1376-1387

Se også 1378 (tal)

Begivenheder

Født 
 31. december – Pave Callistus 3. (død 1458)

Dødsfald 
 6. februar – Joanna af Bourbon, fransk dronning og gift med Karl 5. af Frankrig
 27. marts – Pave Gregor 11. (født 1331)
 29. november – Den tysk-romerske kejser Karl 4. dør 62 år gammel

Eksterne henvisninger 

78
Nørlund Slot

Nørlund slot (Ravnkilde Sogn, Års Herred) var i 1300-tallet blot et tårn, der blev kaldt "en røverhule", og som Valdemar Atterdag lod nedrive i 1355. Borgen blev genopbygget og dannede fortsat udgangspunkt for udplyndring af rejsende mellem Randers og Aalborg. I slutningen af 1300-tallet gav dronning Margrete 1. ordre til at nedrive borgen.

Ludvig Munk arvede Nørlund i 1570, og han begyndte i 1581 at opføre Nørlund slot.

Slottet stod færdigbygget i 1597, og året efter fødte Ludvig Munks unge kone, Ellen Marsvin, datteren (Kirsten Munk), som senere blev kong Christian den 4.`s hustru.

Nørlund / Torstedlund Godser er på 2281,1 hektar.

Ejere af Nørlund 
 (1425-1460) Palle Jonesen Marsk Munk
 (1460-1496) Ludvig Pallesen Marsk Munk
 (1496-1500) Anne Lavesdatter Brock gift Munk
 (1500-1515) Johan Bjørnsen Bjørn
 (1515-1535) Peder Lykke
 (1535) Anne Pedersdatter Lykke gift Bille / Kirsten Pedersdatter Lykke gift Lange
 (1535-1537) Anders Bille / Ludvig Munk Lange
 (1537-1547) Anders Bille / Kirsten Pedersdatter Lykke gift (1) Lange (2) Urne
 (1547-1566) Christoffer Urne
 (1566-1570) Kirsten Pedersdatter Lykke gift (1) Lange (2) Urne
 (1570-1602) Ludvig Munk
 (1602-1616) Ellen Marsvin gift Munk
 (1616-1626) Gude Galde
 (1626-1646) Helvig Marsvin gift Galde
 (1646) Anne Marsvin gift Parsberg
 (1646-1655) Karen Marsvin / Verner Parsberg / Dorte Marsvin
 (1655-1686) Verner Parsberg
 (1686-1692) Gude Parsberg
 (1692-1703) Karen Kjeldsdatter Krag gift (1) Parsberg (2) Reedtz
 (1703-1734) Knud Reedtz
 (1734-1737) Karen Kjeldsdatter Krag gift (1) Parsberg (2) Reedtz
 (1737-1739) Michael Friis
 (1739) Christiane Charlotte von Bülow gift Friis
 (1739-1746) Kirsten Pedersdatter Læssøe gift Mørch
 (1746-1758) Jørgen Marcussen Mørch
 (1758-1778) Margrethe Grotum Bergh gift Mørch
 (1778-1787) Iver Rosenkrantz von Levetzow
 (1787-1789) Iver Rosenkrantz von Levetzows dødsbo
 (1789-1811) Siegfried Victor Raben-Levetzau
 (1811-1812) Frederik Sophus Raben-Levetzau
 (1812) Johan Michael de Neergaard
 (1812-1814) Malte Ulrik Friis
 (1814-1826) Mariane Wisborg gift Friis
 (1826-1830) Carl de Neergaard
 (1830-1837) Rasmus Conradsen
 (1837-1839) Den Almindelige Enkekasse
 (1839-1857) August Theodor Schütte
 (1857-1861) Sigismund Wolff Veith de Mylius
 (1861-1868) August Theodor Schütte
 (1868-1912) Hans Emil Bluhme
 (1912-1913) Johannes M.C. Ankerstjerne
 (1913-1914) Jesper Jespersen
 (1914-1929) Georg Alexis Horneman / A.S. Blom / Chr. Rømer
 (1929-1939) Georg Alexis Horneman
 (1939-1941) Georg Alexis Hornemans dødsbo
 (1941-) Nørlund-Fonden

Eksterne henvisninger 
 Nørlund-Fonden
 Helge V. Qvistorff om Nørlund Slot på PDFnet – ingen copyright 

Herregårde i Rebild Kommune
Slotte i Danmark
Herregårde i Aalborg Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Rold Skov
Pyknoklin

Pyknoklin er en skilleflade i en vandsøjle betinget af temperatur- og salinitetsændringer.

Se også 
 Springlag

Økologi
Leopold von Sacher-Masoch

Leopold von Sacher-Masoch (født 27. januar 1836, død 9. marts 1895) var en østrigsk baron, der skrev et par værker om erotisk underkastelse. Den mest kendte – Venus i pels  – omhandler den unge Severins forelskelse i en kvinde og hans ønsker om, at hun skal underkue ham og behandle ham som slave. Bogen afspejler Sacher-Masochs eget liv.

I slutningen af 1800-tallet opkaldte psykiateren Richard von Krafft-Ebing begrebet masochisme efter Sacher-Masoch.

Kilder 
 Max Kaiser: Neue Deutsche Biographie, 22. bind - 2005, S. 325–327. (digitaliseret)

Noter

Eksterne henvisninger 

 
 

Romanforfattere fra Østrig
Østrigere i 1800-tallet
Personer fra Lviv
Ensianblåfugl

Ensianblåfuglen (Phengaris alcon) er en sommerfugl i blåfuglefamilien. Den er udbredt i Europa, især Mellemeuropa, samt det nordlige Asien. I Danmark ses den på Læsø, ved Skagen og ned langs den jyske vestkyst. Den ses ikke andre steder i landet. Larven lever på planten klokkeensian og har et tæt forhold til visse arter af stikmyrer (Myrmica).

Arten blev videnskabeligt beskrevet af de østrigske zoologer Michael Denis og Johann Ignaz Schiffermüller i 1775.

Udseende 
Ensianblåfugl ligner sortplettet blåfugl og isblåfugl. Hunnen har dog mindre blåt på oversiden og de sorte pletter er mindre markante og mere sammenflydende end hos sortplettet blåfugl. Hannen kan kendes på at være større og med en mere mat blå farve, men kan variere fra himmelblå til violetblå. Undersiden hos begge køn er mere brun og med svagere pletter end hos sortplettet blåfugl og mangler de orange pletter hos isblåfugl. Der er dog stor variation i udseendet.

Livscyklus 
Ensianblåfuglens larve passerer tre hudskifter, hvorefter den lader sig dumpe ned på jorden. Her bliver den samlet op af stikmyrer (Myrmica rubra eller Myrmica ruginodis), fordi sommerfuglelarven efterligner duften af myrernes egne larver, og bliver båret med ned i boet. Den dufter for myrerne så godt, at den uden videre bliver fodret af arbejdere og endda også fornøjer sig med myrernes egne larver. Den bliver i boet et år til den har forpuppet sig, og forlader så boet som sommerfugl.

Larvens foderplanter 
Ensianblåfuglens larve har som navnet antyder ensian-arter som foderplante; specielt klokke-ensian er et yndet valg.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, Gyldendal, 1996.
 Nielsen, Per Stadel: "Sommerfugle i myretuen", Naturens Verden, nr. 3/1999, vol. 82, side 8-23.
 Trolle, Lars & Birgitte Rubæk Sommerfugle, 1999.
 Rebekka M.E. Gadeberg, Jacobus J. Boomsma: "Genetic population structure of the large blue butterfly Maculinea alcon in Denmark", Journal of Insect Conservation, June 1997, Volume 1, Issue 2, pp 99–111
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika .
 Duftkrigen mellem myrer og sommerfugle. 

Blåfugle
Danmarks dagsommerfugle
Anker (søfart)

Et anker er et redskab til fastgøre et skib eller en båd til et vandområdes bund.

Desuden findes drivankre, der driver efter et skib og virker ved at bremse skibets fart i vandet. Ofte anvendes et drivanker for at holde stævnen op mod vinden i perioder, hvor skibet mangler fremdrift.

Forskellige ankertyper 
 Stok-anker
 Bov-anker
 Bruce-anker
 CQR-anker
 Halls-anker
 Dræg-anker
 Martins-anker
 Mercator-anker
 Patent-anker
 Porters-anker
 Rocna-anker
 Skål-anker

Referencer

Kilder 
 Carl V. Sølver, Om Ankre, Søfartens Bibliotek, 1945.

Skibsterminologi
Fastgøringsemner
Uafhængighed

Uafhængighed har flere forskellige betydninger, dels den almindelige, f.eks. Man kan være uafhængig hvis man dyrker sine egne grønsager og slagter egne dyr. Her er man altså uafhængig af supermarkeder osv. men også mere specifikke som:
 Uafhængighed (matematik) - et begreb indenfor matematik
 Uafhængighed (politik) - et politisk begreb
 Økonomisk uafhængighed - et økonomisk begreb
Smeltepunkt

Smeltepunkt er den temperatur, hvor et stof går fra fast form til flydende form.

Smeltepunkt kaldes også TS.

Betragter man den modsatte proces (flydende form til fast form) bruges betegnelsen frysepunkt. Vands smeltepunkt/frysepunkt ligger f.eks. på 0 grader celsius. 

Renheden af et stof kan bestemmes ved at afprøve stoffets teoretiske frysepunkt overfor dets reelle. For eksempel har vand med et højt saltindhold et lavere frysepunkt – dette udnyttes, som bekendt, om vinteren, når der spredes salt på vejene for at undgå, at vandet derpå fryser til is.

Tabel over smeltepunkter og fortætningspunkter 
Tabel over smeltepunkter og fortætningspunkter for nogle materialer, sorteret efter temperatur:

Se også 

 Kogepunkt
 tilstandsform

Kilder/referencer 

Faseændringer
Ræve

Ræve er altædende landlevende rovdyr under pattedyrene i hundefamilien (Canidae). 

Indenfor rævene findes følgende grupperinger:

 Vulpes (Egentlige ræve, ti arter) 
 Alopex (Polarræv) 
 Fennecus (Fennek) 
 Urocyon (grå ræve, to arter) 
 Lycalopex (Hoary Fox)
 Pseudalopex (Sydamerikanske ræve, fire arter) 
 Dusicyon (Falklandsøernes ræv) 
 Cerdocyon (Crab-eating Fox) 

Ræve lever alene og har strengt opdelte territorier. De kan blive op til 10-12 år, men det er dog sjældent at det sker i naturen. Ræven bor som regel i en rævegrav, se bl.a. enkeltrørsgrav.

I Danmark findes arten rød ræv (Vulpes vulpes), der hører til de ægte ræve. Den røde ræv har traditionelt flere navne i Danmark alt efter variationerne i dyrets farve. Der findes f.eks. Brandræv, Moseræv og Korsræv.

Blandt mennesker kan udsagnet ”snu som en ræv” optræde.
Det er ikke uden grund. Ræven er snu.
Ræven optræder mere og mere hvor mennesker lever, og ses ofte i storbyer.

Kontakt med ræven skal man undgå, da den kan have Skab (sygdom) og Hundegalskab (rabies). Hvis en ræv ikke er bange for mennesker, kan det være et tegn på, at den har hundegalskab.

Klassifikation 
Tribus: Vulpini 
 Slægt: Vulpes
  Vulpes vulpes (Rød ræv)
 Vulpes corsac (Korsacræv)
 Vulpes ferrilata (Tibetansk ræv)
 Vulpes cana (Blanfords ræv)
 Vulpes velox (Swiftfox)
 Vulpes macrotis (Kitræv)
 Vulpes bengalensis (Indisk ræv)
 Vulpes rueppellii (Sandræv)
 Vulpes pallida (Bleg ræv)
 Vulpes chama 
 Vulpes zerda syn. Fennecus zerda (Fennek)
 Vulpes lagopus syn. Alopex lagopus (Polarræv)
 Slægt: Urocyon
 Urocyon cinereoargenteus (Gråræv)
 Urocyon littoralis
 Slægt: Otocyon
 Otocyon megalotis (Øreræv)

Kilder 
  Taxonomicon – Tribe Vulpini

Noter

Se også 
 Ræven – et stjernebillede.

 
Hobbydyr
Pelsdyr
Kludeeg

En kludeeg er et træ, som i folketroen er helligt og kan helbrede sygdom. Den syge skal efterlade et stykke tøj på træet, deraf navnet kludeeg. Nogle kludeege har også et naturligt hul, som patienter kan kravle igennem og opnå magiske ting.

Der findes kludeege mange steder i Danmark.

Bistrupskovene på Midtsjælland 
Kludeegen ved Bistrupskovene på Midtsjælland var indtil sin død i august 2003 Danmarks tredjeældste eg efter Kongeegen ved Jægerspris og Ulvedalsegen i Jægersborg Dyrehave.

Træet var 600–900 år gammelt.

Kludeegen var mere end 30 meter højt og havde en omkreds på 12,5 meter.

Specielt i efterkrigsårene ophængte tuberkulosepatienter tøjstykker og femører på træet.

Leestrup Skov 

Kludeegen i Leestrup Skov er et "klogt træ". Ifølge folketroen kunne kloge træer helbrede forskellige sygdomme og skavanker, som barnløshed. Oprindeligt var Kludeegen et "hul-træ" dvs. med en åbning, som den syge skulle igennem, ofte nøgen. Til ceremonien kunne høre, at den skrantende tog en smule bark med og hængte et tøjstykke op på træet.

Kilder 

Traditioner
Navngivne træer
Haag

Haag (, officielt  's-Gravenhage) er residens- og regeringsby i Nederlandene, hvor Amsterdam er hovedstad. Haag, der ligger i provinsen Zuid-Holland, har 510.000 indbyggere, med forstæderne 705.000, og er dermed landets tredjestørste by.

Byen er et administrativt og kulturelt centrum og huser det nederlandske parlamentets to kamre: Eerste Kamer ("første kammer"), eller Senat, og Tweede Kamer ("andet kammer"). Den nederlandske konge, Willem-Alexander, har sit sæde i Haag. Alle udenlandske ambassader og statslige ministerier, samt højesteret, findes i byen. 

Byen er hjemsted for Den Internationale Domstol, Europol og andre folkeretslige organer samt en lang række kendte bygninger som Mauritshuis (Rembrandtsamling), Fredspaladset (bygget 1907-1913) samt miniaturebyen Madurodam.

Haag er også hjemsted for en lang række uddannelsesinstitutioner, herunder Haagse Hogeschool, Universiteit Leiden (Haag), Haagsche Academie voor Internationaal Recht og Clingendael.

I et større bygningskompleks ved hovedbanegården ligger kulturinstitutionerne Nederlandenes Institut for Kunsthistorie og Nationaal Archief (nationalarkiverne) som naboer til Nederlands Letterkundig Museum (litteraturmuseum), Huygens Instituut voor Nederlandse Geschiedenis, Nederlands Muziek Instituut og Koninklijke Bibliotheek (Hollands kgl. Bibliotek).

Verdens største containerterminaloperatør, APM Terminals, har hovedkvarter i Haag. I samme bygning har Damco (det tidligere Maersk Logistics), som også er inden for A.P. Møller-konglomeratet, sit hovedkvarter.

Kildeangivelser 

Byer i Syd-Holland
Kommuner i Syd-Holland
Randstad
Blurb

Blurb er den korte beskrivelse af en bog, som normalt er trykt på bogens omslag. Udtrykket blev skabt af den amerikanske forfatter F.G. Burgess (1866-1951).

Litteratur

it:Libro#Quarta di copertina
Sahara

Sahara er en ørken i Afrika. Det er med omkring 8,5 mio. km2 verdens største ørken . Navnet Sahara kommer fra det arabiske ord Sahhra som betyder ørken. 

Dagtemperaturen i Sahara kan snige sig op på 57 grader, hvorimod nattemperaturen ofte er under frysepunktet.

Trans-Sahara-handelen mellem Maghreblandene ved Middelhavet og Vestafrika foregik langs en handelsrute over Sahara-ørkenen, som var i brug fra det 8. århundrede til sidst på det 16. århundrede.

Eksterne kilder og henvisninger 

Ørkener
1377

Konge i Danmark: Oluf 2. 1376-1387

Se også 1377 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 13. april – Guillaume de Machaut, fransk komponist (Messe de Notre Dame) og digter.
 21. juni – Edward III, konge af England.

Eksterne henvisninger 

77
1376

Konge i Danmark: Oluf 2. 1376-1387

Begivenheder 
 3. maj – Oluf 2. blev valgt til konge

Født

Dødsfald 
 8. juni – Edvard af Woodstock, (den sorte prins) engelsk tronfølger

Eksterne henvisninger 

76
Konføderationens flag

Amerikas Konfødererede Stater havde i sin korte levetid en række flag.

The Bonnie Blue Flag 
Med oprindelse i Florida tidligt i 1800-tallet var Bonnie Blue Flag uofficielt konføderationens (Sydstaternes) første flag – Syden forenet under én stjerne.

The Stars and Bars, Konføderationens første flag 

Dette flag blev anvendt fra 4. marts 1861 til maj 1863 som det officielle flag for de syv stater der trak sig ud af Unionen. Senere fik de følgeskab af yderligere seks stater. Det skabte forvirring på slagmarken fordi det i så høj grad lignede Unionsstyrkernes Stars and Stripes. Hvis noget flag skal betegnes som konføderationens flag, er det dette.

The Stainless Banner 

Dette blev konføderationens andet officielle flag, anvendt første gang 1. maj 1863. Når det ikke blæste på slagmarken blev flaget forvekslet med det hvide flag som tegn på overgivelse, fordi kun den hvide del kunne ses.

Det tredje nationalflag 
Dette er det tredje officielle flag, der indførtes 4. marts 1865, kort før konføderationens opløsning. Den røde lodrette stribe blev tilføjet for at modvirke forveksling med det hvide flag der anvendtes af parlamentærer og som tegn på overgivelse.

Kampflaget 
Konføderationens kampflag (Battle Flag) var kvadratisk, normalt ca. 90 x 90 cm. Det blev anvendt i kamp fra maj 1863 til Konføderationens undergang. Det blå i sydkorset var navy blue, i modsætning til den meget lysere blå farve, der fandtes i flådens gøs Naval Jack.

The Naval Jack 
Konføderationens Navy Jack, anvendt af flåden, var rektangulært. Det blev kun anvendt på sydstaternes krigsskibe fra 1863 til 1865. Flaget omtales nu om stunder ofte – fejlagtigt – som Sydstaternes officielle flag.



Nationale flag
USA's historie
Historiske flag
Gøs

Gøs er søfartsudtrykket for det flag, som hejses på gøsstagen i stævnen af et orlogsfartøj. Gøsen hejses, når skibet ikke er "let", dvs. ligger ved kaj eller ligger for anker.

Den danske gøs er en mindre udgave af orlogsflaget.

Se også
Flag/Maritime flag, hvor gøsene for en række af verdens lande er vist.

Skibsterminologi
Flag
Norsk

Norsk har flere betydninger:

 Norsk (sprog) – det norske sprog.
 Nordmænd – personer fra Norge.
 Norge – tilhørende Norge.
Celsius

Celsius-skalaen er en temperaturskala, der populært sagt har 0 grader ved rent vands frysepunkt og 100 grader ved rent vands kogepunkt, begge ved 1 atmosfæres tryk. Temperatur i Celsius-skalaen angives med enheden °C.

I 1742 beskrev den svenske fysiker Anders Celsius en skala, hvor vand kogte ved 0 grader og frøs ved 100 grader, altså modsat den skala, der benyttes i dag. Skalaen blev i 1747 vendt om af den svenske fysiker Martin Strömer.

Siden 1954 har 1 grads temperaturforskel i Celsius-skalaen været defineret som 1 kelvin (K), nemlig 1/273,16 af den absolutte temperatur af vands trippelpunkt, og 0 °C defineret som 273,15 K.

Efter de nyeste målinger ligger vands frysepunkt ved 1 atmosfære stadig meget tæt på 0 °C, men kogepunktet er ved samme tryk kun 99,984 °C.

Andre skalaer for angivelse af temperatur er:
 Fahrenheit (°F)
 Kelvin (K) – SI-enhed
 Rankine (°Rk)
 Réaumur (°R)
 Rømer (°Rø)

Celsius-skalaen er langt den mest anvendte temperaturskala i verden; den benyttes af 96 % af verdens befolkning. Dens eneste aktuelle rival er Fahrenheit-skalaen, som næsten kun anvendes i USA.

Der kan omregnes mellem Celsius og Fahrenheit efter følgende formler:

Ud fra dette kan man beregne, at en temperatur på 20 °C svarer til 68 °F, samt at skalaerne krydser hinanden ved "-40 grader", således at -40 °C = -40 °F.

Kelvin-skalaen svarer til Celsius-skalaen med den eneste forskel, at kelvinskalaens nulpunkt (0 K) er fastsat til at være det absolutte nulpunkt svarende til -273,15 °C.

Se også 
 Termometer, temperatur

Eksterne henvisninger 
 Conversion of temperature units (Celsius, Fahrenheit, Kelvin, Réaumur, and Rankine)

Noter 

Afledte SI-enheder
Temperaturenheder
Skarphed

Skarphed er graden af en ægs evne til at skære eller dele.
Skarphed kan defineres som afstanden mellem æggens (den slebne del af klingen) to sider på en kniv, på det smalleste sted, samt materialets hårdhed. Jo mindre afstanden er, når de to sider mødes, desto bedre er kniven til at skære/dele det materiale, der skæres i.

Udtrykkene "at være skarp" og "skarpsindig" betyder "at kunne gennemskue noget" eller "at kunne finde frem til den optimale løsning på et problem uden at prøve sig frem".

Fysik
Storsejl

Storsejlet er det nederste sejl på stormasten. Det er ikke nødvendigvis skibets største sejl, selvom det næsten altid er tilfældet.

Skibsterminologi
Kirke

Kirke har flere betydninger:

Kristendom mv.:
 Kirken – den hellige kristne kirke – den samlede kristne menighed
 Kirke (bygning) – en bygning til brug for kristne møder og ritualer – den forsamling, der mødes i en kirke, kaldes en menighed
 Kirke (trosretning) – en række bestemte trosretninger inden for kristendommen

Andet:
 Kirke (græsk mytologi) (også skrevet Circe) – en troldkvinde fra græske mytologi, datter af solguden Helios og okeaniden Perse.
 Kirkja – en by på Færøerne, der på dansk kaldes "Kirke"
Kirke (bygning)

En kirke er en bygning, hvor kristne ritualer udføres og menigheden samles.

Etymologi 
Kirke kommer af det græske kyriakós, "det som hører Herren til". Ordet bruges i den autoriserede danske Bibeloversættelse af 1992 til at betegne det græske ord ekklesia, som på græsk var betegnelse for en forsamling af frie borgere. Det er i denne betydning, at ordet anvendes i kristen sammenhæng bl.a. i det Ny Testamente, Apostlenes Gerninger 19,39.

Danske kirkebygninger 
De tidligste kirkebygninger i Danmark var af træ. Ingen af dem er bevaret. Mange af de ældste kirker i Danmark er bygget af kløvet kamp, granitkvadre, frådsten og kridtsten. Fra 1200-tallet blev de fleste opført af tegl. 

I alt er der (ca.) 2.385 kirker inden for folkekirken i Danmark.

Opdeling efter opførelse giver:

 1100-tallet-1535:  1740 (73 % af samtlige)
 1536-2011:          646 (27 % af samtlige)

Mange kirker står i rå sten, mens andre er kalket hvide. Nogle få er kalket i okkerfarver i nuancer fra lys gul til mættet rød. 

De ældste danske kirker er bygget i romansk stil, som er baseret på et firkantet meget spartansk skib og et kor – og snart blev en apsis tilføjet. Tjørring Kirke er et godt eksempel på en romansk kirke.

Den ældst bevarede danske kirke er kryptkirken under Vor Frue Kirke i Århus, (sammen med Dalby kirke i Skåne som dengang var dansk) som har en hvælving fra 1060, det ældste hvælvede rum i Norden. Sankt Jørgensbjerg Kirke i Roskilde er fra 1080.

Kirkebyggeriet udviklede sig fra romansk stil med inspiration fra Sydeuropa til gotisk stil, en mere prangende stil under indflydelse af de øverste kirkemænds ønsker om at vise magt. De gotiske kirker er typiske med hvælvede lofter som i Roskilde Domkirke og Århus Domkirke.

I det seneste århundrede er der ikke benyttet en karakteristisk stil. Arkitekterne har mere eller mindre frie tøjler, blot det krævede indhold var i kirken. Et sådant eksempel er Grejsdal Kirke.

De fleste kirker i Danmark kan bruges som kompas, da bygningen tit er med kirketårnet mod vest og koret (med alteret i) mod øst. Det skyldes, at den kristne kirke overtog de officielle romerske basilikaer fra Romerriget. I basilikaens østende var den romerske kejserkults Sol Invictus, som blev erstattet af kristne symboler som Jesus på korset. Stepping Kirke og Hobro Kirke har tårnet orienteret mod øst.

Se også 

 Basilika
 Kirker i Danmark
 Domkirke
 Kirker på Færøerne
 Gotisk stil
 Grottekirke

 Hallekirke
 Kampanile
 Kapel
 Katedral
 Kirkeskib (bygningsdel)
 Kirkeskib (skibsmodel)

 Pulpitur
 Romansk stil
 Rundkirke
 Sakristi
 Sognekirke
 Klokkestabel

 Klokketårn
 Kor
 Koromgang
 Stavkirke
 Våbenhus
 Ødekirke

Reference

Eksterne henvisninger 

 Kirkeministeriets sogneportal – alle danske sogne
 Billeder af alle Danmarks kirker hos DIS-Danmark 
 Nationalmuseet: Danmarks kirker
 Lorentz Dietrichson: Omrids af den kirkelige Kunstarkæologi; Kristiania 1902 
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XIII, s. 925-928; opslag: Kirke

Kirker
Religiøse bygninger
Kirke (trosretning)

Kirke stammer fra græsk kyriakón, et adjektiv i intetkøn til kýrios "herre". Kirke betyder med andre ord "det som hører Herren til". Ordet er en betegnelse for et samfund af religiøst troende, normalt en kristen trosretning, f.eks. den lutherske kirke og den romersk-katolske kirke. 

Desuden bruges udtrykket om alle kristne – "verdenskirken".

Se også 
 Kristne trosretninger

Kristendom
Trossamfund
Dyd

En dyd er et religiøst eller moralfilosofisk begreb, der betegner en moralsk værdifuld egenskab eller god handling. Ordet kommer fra det norrøne dygð, som er beslægtet med verbet "at du", og betød oprindelig duelighed eller dygtighed. Det latinske ord for dyd og styrke, virtūs (fra vir "mand"), og det græske aretē har lignende oprindelser. 

Dyd kan på dansk også betyde jomfrudom, kønslig renhed, kyskhed og ærbarhed.

Dyd i moralsk betydning er en oplært egenskab eller et såkaldt internaliseret handlingsmønster. Modsat er en last en egenskab ved en person, der ikke har samme internaliseret moralsk handlingsmønster, men igen og igen handler lyststyret og umoralsk i forhold til samfundets normer. Nogle af dyderne kan beskrives som selvkontrol, der baserer sig på moral. Andre er baseret på moralsk social adfærd.

I Aristoteles' lære om dydsetik fremsat i Den nikomakhæiske etik er dyd, det et menneske må opnå for at få et godt liv, og dyden består af forskellige egenskaber, som må indrettes efter samfundet. Eksempler på disse egenskaber er: mod, visdom, ærlighed, retfærd, godhed. Disse egenskaber må finde et midtpunkt mellem to ekstremiteter. F.eks. er fejhed og dumdristighed ekstremiteter for mod, og man må finde balancen mellem de to. Dette fører til det Aristoteles kalder et menneske med telos, god karakter. 

De syv dyder: Kyskhed, Udholdenhed, Barmhjertighed, Indsatsvilje, Tålmodighed, Godhed, Ydmyghed.

Se også 
 Pli
 Norm (sociologi)
 Rettesnor
 Tabu
 Moral
 Karakter (personlighed)
 Etik
 Etikette
 Konvention

 
Etik
Dødningehoved

Totenkopf henviser hertil.
Dødningehoved er flertydigt og kan henvise til:

 Dødningehovedabe
 Dødningehoved (aftensværmer)
 Dødningehoved (symbol)

Totenkopf betyder dødningehoved på tysk, er flertydigt, og kan henvise til:

 Totenkopf (Hainich) - bjerg i Hainich i Thüringen
 Totenkopf (Kaiserstuhl) - bjerg i Kaiserstuhl
 Totenkopf (Sauerland) - bjerg i Sauerland
 Totenkopf (Hohe Tauern) - bjerg i Østrig

Se også 
 Kranium
 SS-Totenkopfverbände
 SS-Division "Totenkopf"
Mil

Mil eller mile er en længdeenhed, som ofte er forskellig fra land til land.
Ordet "mil" stammer gennem plattysk fra det latinske mille passus (= tusinde dobbeltskridt), der svarede til cirka 1,5 kilometer, når den romerske hær marcherede, og er nogenlunde bevaret i en engelsk mile.

I årene 1691-97 kørte milvognen Danmark rundt på kryds og tværs for at måle afstande så præcist som muligt. Opmålingen af riget var et led i kongemagtens nye centralstyring.

I Danmark blev milen officielt afskaffet i 1907 og erstattet af det metriske system.

Der findes også forskellige mil eller miles inden for forskellige områder, eksempelvis sømil inden for søfart.

Især i Sverige og Norge er brugen af den "moderne" mil sædvanlig, og her svarer 1 svensk eller norsk mil til 10 kilometer.
På vejskiltene angives kilometer, men i daglig tale bruges "mil". For eksempel:
"Det är 60 mil från Malmö till Stockholm", "Der er 60 mil fra Malmø til Stockholm."

Forskellige mil

Referencer 

Længdeenheder
Gamle danske enheder
US enheder
Engelske enheder
International mil

International mil (USA's sprogbrug: international mile) er en længdeenhed på 1.609,344 m. En international mil er blot én variant af en mil.

Se også 
 Mil

Længdeenheder
Amerikansk mil

Amerikansk mil eller Amerikansk mile (el. mere præcist U.S.Survey mile) er en længdeenhed på 1.609,34722 m.

En U.S. Survey mile er defineret som 6336/3937 kilometer. Enheden anvendes af det amerikanske geodætiske institut til brug for matrikulering og lignende. 

Til almindelig brug i USA anvendes den internationale mile eller britiske mile som er omkring 3 mm kortere (1.609,344 m).

Se også 
 Mil – for andre betydninger.

Længdeenheder
US enheder

es:Milla#Milla de agrimensura
Romersk mil

Romersk mil er en længdeenhed på ca. 1479 m (Latin: 1 romersk mil = mille passus, pl.: milia passuum).

En romersk mil bestod af 1000 dobbeltskridt.

Ofte blev der opstillet en sten ved hver romersk mil fra Rom. Disse sten kaldes milepæle (Latin: milliarium).

Se også 
Mil
Romerske enheder

Længdeenheder
Mil

fr:Unités de mesure romaines#La valeur du pied romain
Svensk mil

Svensk og norsk mil er en længdeenhed på 10 000 meter. Før metersystemet blev indført i Sverige og Norge (1889), var den 10.688,54 meter i Sverige og 11.295 meter i Norge. 10.000 meter blev da i begyndelsen kaldet "nymil". Mil er stadigvæk en 'levende' enhed både i Sverige og Norge, men i officielle sammenhænge bruger man som regel kilometer (og de øvrige meterenheder).

Andre navne for distancen 10.000 meter er myriameter (hvor myria- er et gammelt præfiks for 10.000) og metrisk mil. Den sidste betegnelse er dog tvetydig, idet den også (især på engelsk) bruges om 1.500 meter.

Ordet "mil" har sin oprindelse i det latinske mille passus (= tusinde dobbeltskridt), der svarede til cirka 1,5 kilometer,  når den romerske hær marcherede, og er nogenlunde bevaret i en engelsk mile.

Henvisninger

Se også 
 Mil
 Sømil

Længdeenheder
Svensk sømil

Svensk sømil er i svensk søfart en tidligere benyttet længdeenhed på 7.420,44 m.

En svensk sømil er det samme som en geografisk mil.

En svensk sømil er en gammel enhed, som ikke benyttes længere, da man i Sverige benytter den almindelige sømil.

Se også 
Dansk sømil
Mil
Svenske enheder

Navigation
Længdeenheder
Dansk sømil

Dansk sømil var i søfarten en længdeenhed på 1.851,11 m.

En dansk sømil skal ikke forveksles med en international sømil på 1.852 m, selvom forskellen er på under 1 meter.

En sømil deles i Danmark i 10 kabellængder, der fra metersystemets indførelse i 1907 er på hver 185,2 meter.

Se også 
Danske enheder
Mil

Referencer 

Navigation
Længdeenheder
Gamle danske enheder
Citronmåler

Citronmåleren (Opisthograptis luteolata) er en sommerfugl i målerfamilien. Den er almindelig i det meste af Danmark. Om foråret kan den ses om formiddagen, men ellers flyver den mest om natten.

Udseende 
Citronmåleren er nem at kende på sin kraftige gule farve og de brunlige og orange småpletter på forvingerne. Den kan minde lidt om en citronsommerfugl, der dog er noget større, men de to arter er sjældent fremme på samme tidspunkt på dagen. Citronmålerens vingefang er 26-44 mm.

Livscyklus 
Citronmåleren har tit to generationer i løbet af en sommer. Første generation kommer frem omkring maj og juni, mens anden generation kommer frem i perioden august – oktober.

Foderplanter 
Hvidtjørn, slåen, røn, frugttræer, pil, bøg, hassel, eg. Den voksne citronmåler holder af syrener.

Kilder/henvisninger 
 Peter Friis Møller, Danmarks insekter (Politikens naturguide), København 1999, side 90.

Sommerfugle
Okkergul randøje

Okkergul randøje (Coenonympha pamphilus) er en sommerfugl, som tilhører takvingefamilien. Den er udbredt i Eurasien og det nordvestlige Afrika, og den foretrækker mere tørre habitater end andre arter i dens slægt. Værtsplanter for larverne af denne art tilhører græs-familien, især Fåre-Svingel og Almindelig Rapgræs.

Udseende

Kilder og henvisninger 

 
 Okkergul randøje på lepidoptera.dk

Randøjer
Danmarks dagsommerfugle
Geografisk mil

Den danske og tyske geografiske mil er en længdeenhed på 7.421,43 meter og blev defineret af Ole Rømer. En geografisk mil er defineret som 4 bueminutter. Den danske og tyske geografiske mil er næsten den samme længde som en svensk sømil. I Norge og Sverige blev denne enhed anvendt som sømil (sjømil), indtil det 20. århundrede.

Andre steder er en geografisk mil defineret som 1 bueminut langs jordens geografiske ækvator, omkring 1.855 meter (6087,15 internationale fod). 

Enheden geografisk mil anvendes ikke så meget mere; den er tæt relateret til den internationale sømil, som oprindeligt blev bestemt som ét bueminut langs jordens storcirkel og den internationale sømil er i dag 1.852 meter.

Se også 
Mil

Navigation
Længdeenheder
Buesekund

Buesekund er en enhed til måling af vinkler som svarer til 1/3600 grad og 1/1296000 cirkel.

Buesekund angives med '' f.eks. 32°17'58''.

Der går 60 buesekunder på 1 bueminut.

Se også 
 Sekund

Vinkelenheder
Måleenheder i astronomi
Bueminut

Bueminut er 1/60-del af en grad og 1/21600-del af en cirkel (Hvis cirklen er jordens omkreds, på ca. 40.000 km, svarer et bueminut til 1,852 km og er altså det samme som en sømil).

Bueminut angives med ' f.eks. 32°17'.

Et bueminut består af 60 buesekunder.

Der går 60 bueminutter på 1 grad.

Vinkelenheder
Måleenheder i astronomi
Nygrad

Nygrad er et moderne (indført 1791 i Danmark) vinkelmål tilpasset decimalsystemet. 

Enheden benævnes gon og anvendes i Danmark meget af landinspektører. Den omtales også i spøg som "spejdergrader", fordi ældre kompasser til brug i vandresport ofte benytter denne enhed. Disse kompasser er dog udfaset, da enheden har vist sig upraktisk. Den anvendes aldrig inden for matematikken; her benyttes grader og radianer.

 En ret vinkel inddeles i 100 nygrader (100gon).
 En gon inddeles i 100 nyminutter (c). 
 Et nyminut inddeles i 100 nysekunder (cc) .

En hel cirkel har altså 400 gon.

Se også 
 Vinkelfrekvens

Eksterne henvisninger 
 http://mathforum.org/library/drmath/view/55451.html

Noter 

Vinkelenheder
Kløverblåfugl

Kløverblåfugl (Glaucopsyche alexis) er en sommerfugl i blåfuglefamilien. Arten er udbredt i store dele af Europa og mod øst til Amur i Rusland. I Sydsverige ses den fra slutningen af maj til begyndelsen af juli på frodige overdrev i kuperet terræn. Kløverblåfuglen strejfer en del omkring og er to gange truffet i Danmark, henholdsvis Læsø og Lolland.

Arten blev videnskabeligt beskrevet af den østrigske entomolog Nicolaus Poda von Neuhaus i 1761.

Udseende 
Kløverblåfuglens sølvgrå underside har nogle karakteristiske store, sorte pletter på forvingen samt et blågrønt område i dens rodfelt. Oversiden er blå. Hunnens overside er som regel kun blå i rodfeltet og kan i nogle tilfælde være helt brun. Vingefanget varierer fra 26 til 37 millimeter. Hunnen er i gennemsnit mindre end hannen.

Larvens foderplanter 
Kløverblåfuglens larver lever på ærteblomstrede som stenkløver eller astragel.

Kilder/Henvisninger 
 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle. Gyldendal 1996. .
 Lars Trolle/Birgitte Rubæk Sommerfugle, 1999.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika.

Blåfugle
Danmarks dagsommerfugle
The Star-Spangled Banner

The Star-Spangled Banner er USA's folkelige nationalmelodi. Teksten blev skrevet i 1814 af den 35-årige Francis Scott Key efter at han havde overværet bombardementet af Baltimores Fort McHenry under 1812-krigen. Key havde entret et britisk krigsskib for at forhandle frigivelsen af en ven som var blevet anklaget for at huse britiske desertører. Den britiske kommandant var villig til at frigive begge, men af sikkerhedsgrunde først dagen efter, da den britiske flåde angreb fortet i løbet af natten.

Den næste dag skrev Key et digt, The Defense of Fort McHenry. Musikken til teksten var en dengang populær melodi, To Anacreon in Heaven, som blev skrevet omkring 1800 af John Stafford Smith. Denne har også været nationalmelodi for Luxembourg.

Melodien blev USA's nationalmelodi den 4. marts 1931.

Når den synges offentligt (før større sportsbegivenheder) bliver versene efter det første ofte udeladt.

America the Beautiful, My Country, Tis of Thee og God Bless America bliver ofte opfattet som uofficielle amerikanske nationalmelodier.

Sangteksten 
Oh, say can you see by the dawn's early lightWhat so proudly we hailed at the twilight's last gleaming?
Whose broad stripes and bright stars through the perilous fight,O'er the ramparts we watched were so gallantly streaming?
And the rocket's red glare, the bombs bursting in air,Gave proof through the night that our flag was still there.

Omkvæd
Oh, say does that star-spangled banner yet waveO'er the land of the free and the home of the brave?On the shore, dimly seen through the mists of the deep,
Where the foe's haughty host in dread silence reposes,
What is that which the breeze, o'er the towering steep,
As it fitfully blows, half conceals, half discloses?
Now it catches the gleam of the morning's first beam,
In full glory reflected now shines in the streamOmkvæd'Tis the star-spangled banner! Oh long may it wave
O'er the land of the free and the home of the brave.

And where is that band who so vauntingly swore
That the havoc of war and the battle's confusion,
A home and a country should leave us no more!
Their blood has washed out of their foul footsteps' pollution.
No refuge could save the hireling and slave
From the terror of flight and the gloom of the graveOmkvædAnd the star-spangled banner in triumph doth wave
O'er the land of the free and the home of the brave.

Oh! thus be it ever, when freemen shall stand
Between their loved home and the war's desolation!
Bles't with victory and peace, may the heav'n rescued land
Praise the Power that hath made and preserved us a nation.
Then conquer we must, when our cause it is just,
And this be our motto: "In God is our trust."Omkvæd'
And the star-spangled banner in triumph shall wave
O'er the land of the free and the home of the brave.

Se også 

 USA's flag

Sange fra USA
Nationalsange