alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1828

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839 

Se også 1828 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Mikael 1. af Portugal bliver Portugals monark

April 
 27. april – London Zoo åbner som verdens første videnskablige zoologiske have

Juli 

 18. juli - Slægtsnavne bliver påbudt i Danmark. Patronymer, dvs. faderens navn + "-sen" eller "-datter" afskaffes. Det varer dog en årrække, før den nye navngivningsreform er slået helt igennem

November 
1. november - Prins Frederik Carl Christian (den senere Frederik 7.) gifter sig med Vilhelmine Marie
 1. november – Det andet Christiansborg Slot tegnet af C.F. Hansen bliver indviet; Det brænder i 1884
6. november - Elverhøj, det danske nationalskuespil, har premiere på Det Kongelige Teater.

Født 
 8. februar – Jules Verne, fransk forfatter
 20. marts – Henrik Ibsen, norsk dramatiker og digter.
 22. april - Christoffel Bisschop, hollandsk maler (død 1904)
 9. september – Leo Tolstoj, russisk forfatter
 8. november – Johannes Helms, dansk filolog og krigsveteran.

Dødsfald 
 19. november – Franz Schubert, østrigsk komponist og pianist.

Musik 
 Elverhøi (Elverhøj) med tekst af Johan Ludvig Heiberg og musik af Friedrich Kuhlau opføres for første gang

Litteratur 
 14. april - Noah Webster, en amerikanske leksikograf, udsender An American Dictionary of the English Language.
 Erik Menveds barndom – B.S. Ingemann.
 Sildig Opvaagnen - Steen Steensen Blicher.

Eksterne henvisninger 

28
1829

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839 

Se også 1829 (tal)

Begivenheder

Udateret 
Hans Christian Ørsted stifter Den Polytekniske Læreanstalt

Juni 

 10. juni - første rokonkurrence nogensinde mellem Oxford og Cambridge afholdes med Oxford som vinder
 23. juni - i Lund Domkirke laurbærkrones digteren Adam Oehlenschläger - Nordens digter

September 
 14. september - Den russisk-tyrkiske krig (1828-1829) afsluttes med indgåelsen af Adrianopeltraktaten, hvorved Det Osmanniske Rige overlader kontrollen med store områder omkring Sortehavet og Balkan til Rusland
29. september - en engelsk politistyrke begynder at patruljere i London (Robert Peels 'bobbies'

Oktober 
6. oktober - fem lokomotiver konkurrerer om at blive valgt til at køre på strækningen Liverpool-Manchester. George Stephensons Rocket vinder

December 

 4. december - den indiske skik "suttee" med at en enke følger sin ægtefælle i døden forbydes

Født 
 21. januar – Oscar 2. af Sverige, konge af Sverige og Norge (død 1907).
 19. marts – C. F. Tietgen, dansk finansmand (død 1901).
 19. december – Christen Berg, dansk politiker. (død 1891).
 30. december – Johan Vilhelm Beck, dansk præst og Indre Missionsformand. (død 1901)
 26. februar – Levi Strauss, grundlæggeren bag Levi´s.(død 1902)

Dødsfald 
 28. juni – Rasmus Nyerup, dansk litteraturhistoriker (født 1759).

Eksterne henvisninger 

29
1810

Året 1810 startede på en mandag.

Konge i Danmark: Frederik 6. – 1808-1839 

Se også 1810 (tal)

Begivenheder

Marts 

 11. marts - Napoleon Bonaparte ægter - ved fuldmagt - ærkehertuginde Marie Louise, datter af den østrigske kejser Frans 1.

Maj 

 25. maj - Argentina frigør sig fra vicekongedømmet La Plata og fejrer derfor den ene af sine to nationaldage

Juni

Juli 

 9. juli - Napoleon annekterer Kongeriget Holland, hvorefter han gør sin broder Louis til landets konge
 20. juli - Colombia bliver selvstændigt, og dagen er nu nationaldag

August 
 5. august - Kejser Napoleon lægger skat på alle kolonivarer som importeres til Frankrig
 9. august - Napoleon annekterer Westfalen til Frankrig
21. august - Jean Baptiste Bernadotte, Marskal af Frankrig, vælges til kronprins af Sverige af den svenske Ståndsriksdagen

September 
16. september – Mexico opnår uafhængighed fra Spanien
 23. september – Republikken West Florida opstår som selvstændig nation, da en del af det spanske territorium i det nuværende USA, løsriver sig fra Spanien. Republikken eksisterer kun i 74 dage, Så bliver området annekteret af USA
 26. september - den svenske Riksdag vedtager en tronfølgerlov, der gør Jean Baptiste Bernadotte til svensk tronfølger

Oktober 
3. oktober - Danmarks første dyrskue afholdes i Randers
27. oktober - USA annekterer den tidligere spanske koloni Vestflorida.

Født 
 26. maj – Christen Købke, dansk maler (død 1848)
 1. marts – Frédéric Chopin, polsk komponist og pianist.
28. marts - Alexandre Herculano,  portugisisk digter og historiker (død 1877).
 2. maj – Hans Christian Lumbye, dansk komponist og dirigent. Han dør i 1874
 9. juni – Otto Nicolai, tysk komponist.
 7. oktober – Peter Faber, digter og telegrafdirektør ("Højt fra træets grønne top"). Han dør i 1877
 10. november - Hans Peter Christian Møller, dansk forsker af bløddyr (død 1845).
 24. december – Wilhelm Marstrand, dansk maler

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

10
1811

Året 1811 startede på en tirsdag.

Konge i Danmark: Frederik 6. – 1808-1839 

Se også 1811 (tal)

Begivenheder

Januar 

 8. januar - slaveoprør i New Orleans, Louisianna

Februar 
 5. februar – George 3. af Det Forenede Kongerige overlader pga tiltagende sindssygdom landets styre til prinsen af Wales
 20. februar - Østrig erklærer sig selv fallit

April 
 23. april – Johan Peter Colding foretager som den første dansker en flyvning i ballon ved Blegdammen

Maj 

 15. maj - Paraguay erklærer tidligt om morgenen sin uafhængighed efter man aftenen forinden er påbegyndt er opgør mod det spanske styre

Juli 
5. juli - Venezuela løsriver sig som det første latinamerikanske land fra Spanien

Oktober 
11. oktober - den første dampfærge, Juliana, begynder at sejle mellem New York City og Hoboken, New Jersey

December 

 24. december - de to orlogsfartøjer HMS St. George og HMS Defence, tilhørende den britiske Østersøflåde, strander og totalforliser ved Thorsminde på Jyllands vestkyst under en orkan. Det er den største strandingskatastrofe nogensinde. 1.391 omkommer og kun 18 reddes
24. december - Københavns første juletræ bliver tændt hos Frederikke Louise og dr.phil. Martin Lehmann i Ny Kongensgade

Født 
 2. september – J. C. Jacobsen, dansk brygger, Carlsbergs grundlægger (død 1887).
 22. oktober – Franz Liszt, ungarsk komponist og pianist (død 1886).
 28. november - Maximilian 2. konge af af Bayern (død 1864).

Dødsfald 
 5. april – Klaus Henrik Seidelin, dansk bogtrykker, forlægger og redaktør (født 1761).
 30. juli – Miguel Hidalgo, mexicansk revolutionær (født 1753)

Eksterne henvisninger 

11
1812

Året 1812 startede på en onsdag.

Konge i Danmark: Frederik 6. – 1808-1839 

Se også 1812 (tal)

Begivenheder

Marts 

 26. marts - et jordskælv ødelægger Caracas, Venezuela

April 
4. april - den amerikanske præsident James Madison indfører en 90 dage lang handelsboykot mod Storbritannien 
5. april - Rusland og Sverige slutter forbund og aftaler, at den danske konge skal tvinges til at afstå Norge til den svenske konge 
 30. april – Louisiana bliver optaget som USA's 18. stat

Maj 
12. maj - Storbritanniens premierminister Spencer Perceval bliver ved et attentat skudt og dræbt af John Bellingham i lobbyen i Underhuset

Juni 
 24. juni - en fransk hær på knap en halv million soldater under ledelse af Napoleon Bonaparte indleder et felttog i Rusland
 26. juni - den polske landdag erklærer Polen uafhængigt, men kejser Napoleon nægter at acceptere beslutningen

Juli 
31. juli - Et år efter at erklæret sin selvstændighed indtages Venezuela af Spanien, og dets leder Francisco de Miranda bliver arresteret

September 
 7. september – Napoleons tropper besejrer den russiske hær ved Borodino. Russerne begynder at evakuere Moskva, som kun ligger cirka 100 kilometer østpå.
 15. september – Russerne sætter Moskva i brand for at undgå, at byens ressourcer falder i hænderne på de franske besættelsestropper. Kort tid efter begynder det franske tilbagetog. Kun ca. 10.000 ud af 610.000 mand i Napoleons hær overlever det russiske felttog

Oktober 
 13. oktober – USA's forsøg på at invadere og erobre Canada fra Storbritannien (den britisk-amerikanske krig) slår fejl
19. oktober - Napoleons tropper påbegynder tilbagetrækning fra Moskva. Det foregår under stadige angreb fra kosakker og andre partisaner

November 
 12. november- under tilbagetoget fra Moskva krydser resterne af Napoleons hær, la Grande Armée) Berezina floden. 10.000 mand må efterlades

December 

 31. december - sidste nummer af den danske avis Kiøbenhavns Aftenpost udkommer

Født 
 7. februar – Charles Dickens, engelsk, victoriansk forfatter
 21. juni – Carl Wiibroe, dansk bryggeriejer (død 1888).
 30. juni – Ivan Gontjarov, russisk forfatter (Oblomov)
 31. august – Georg Carstensen, Tivolis grundlægger. (død 1857).
 22. november – Johanne Luise Heiberg, dansk skuespillerinde

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

12
1800

Året 1800 startede på en onsdag. Perioden kaldt Den danske guldalder for kunst- og kulturliv, starter omkring dette år.

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808

Se også 1800 (tal)

Begivenheder

Udateret 
Grundtvig bliver student fra Århus Katedralskole.
 Der oprettes en optisk telegraf mellem København og Slesvig, med 23 signalstationer over Sjælland, Fyn og Als

Februar 

 7. februar - P.A. Heiberg drager i eksil i Paris efter en dom for majestætsfornærmelse

Marts 
 20. marts – Alessandro Volta offentliggør en afhandling om voltasøjlen; en forløber for vore dages elektriske batteri
 21. marts - Der indføres en lov i Danmark som gør strejker strafbare

April 
 2. april - Ludwig van Beethoven dirigerer ved premieren af sin 1. symfoni i Wien.
 2. april - ved Konstantinopeltraktaten mellem Det Osmanniske Rige og Det Russiske Kejserrige etableres den Den Septinsulære Republik, den første autonome græske stat siden Konstantinopels fald
 24. april - Library of Congress grundlægges som forskningsbibliotek for den amerikanske kongres

Maj 

 2. maj - den engelske kemiker William Nicholson anbringer ledninger, forbundet på polerne til et batteri i vand. Han observerer, at der dukker bobler op ved den positive pol (anoden). Hermed er elektrolysen opdaget

Juni 

 14. juni - Napoleon slår østrigerne i slaget ved Marengo i det nordlige Italien, hvorefter han erobrer hele Italien

September 

 5. september - franske besættelsestropper på Malta overgiver sig til englænderne

November 

 7. november - H.C. Ørsted bliver adjunkt ved Københavns Universitet, men uden løn. 7. november 1850 har han 50-års jubilæum og får i dette år oprettet et naturvidenskabeligt fakultet ved universitetet

 17. november – USA's kongres åbner i Washington efter flytning fra Philadelphia

December 

 24. december - i Paris afsløres et mordkomplot mod Napoleon Bonaparte

Født 
 7. januar – Millard Fillmore – USA's 13. præsident 1850-1853. Død 1874.
 4. december – Emil Aarestrup i København – død 21. juli 1856 i Odense

Eksterne henvisninger 

00
1802

Året 1802 startede på en fredag.

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1802 (tal)

Begivenheder

Marts 

 16. marts - West Point, USA's første militærakademi, grundlægges

Maj 
 4. maj - Guldhornene stjæles af Niels Heidenreich

Født 
 10. januar – Carl Ritter von Ghega, østrigsk ingeniør og bygmester.
 26. februar – Victor Hugo, fransk forfatter.
 26. oktober – Mikael 1. af Portugal, konge af Portugal.

Dødsfald 
 24. august – Niels Ditlev Riegels, dansk historiker, samfundskritiker og spion (født 1755).
 17. december – Johannes Wiedewelt, dansk billedhugger (født 1731).
 27. december – Jens Juel, dansk portrætmaler, (født 1745).

Eksterne henvisninger 

02
1804

Året 1804 startede på en søndag.

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1804 (tal)

Begivenheder 

 Lewis og Clark-ekspeditionen, der har til opgave at kortlægge det vestlige USA, starter og gennemføres i løbet af de næste par år
9. oktober - Tasmaniens hovedstad Hobart grundlægges
 2. december – Napoleon Bonaparte kroner sig selv til kejser af Frankrig

Født 
 7. Februar – John Deere, amerikansk smed (død 1886).
 14. marts – Johann Strauss den ældre, østrigsk komponist (død 1849).
 1. juni – Mikhail Glinka, russisk komponist (død 1857).
 1. juli – George Sand, fransk forfatterinde. Rigtigt navn Aurore Dudevant (død 1876).
 4. juli – Nathaniel Hawthorne, amerikansk forfatter (død 1864).
 20 juli – Richard Owen, engelsk biolog (død 1892).
 15. oktober – Michael Drewsen, Silkeborgs grundlægger (død 1874).
 3. november – Constantin Hansen, dansk maler (død 1880).
 23. november – Franklin Pierce, USA's 14. præsident (død 1869).
 21. december – Benjamin Disraeli, britisk statsmand, fødes i London (død 1881).

Dødsfald 
 8. februar – Joseph Priestley, engelsk kemiker (født 1733).
 12. februar – Immanuel Kant, tysk filosof (født 1724).
12. juli – Alexander Hamilton, amerikansk politiker (født 1755 eller 1757).

Eksterne henvisninger 

04
1805

Året 1805 startede på en tirsdag.

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1805 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Landstinget i Viborg nedlægges, og tinglysningen af ejendomme og lånepapirer flyttes til de lokale ting. Landsoverretten for Nørrejylland der fungerer til retsplejereformen i 1919 overtager domstolsfunktionen

April 
 7. april - Ludwig van Beethoven leder opførelsen af premieren på sin 3. symfoni Eroica på Theater an der Wien

Maj 

 26. maj - Napoleon Bonaparte krones til konge af Italien. Det sker i domkirken i Milano

Oktober 
 21. oktober – Slaget ved Trafalgar sydvest for Spanien, hvor englænderne vinder over de franske og spanske flåder. Admiral Lord Nelson dør under slaget

November 
 20. november – Fidelio, den eneste opera af Ludwig van Beethoven, uropføres i Wien

December 
 2. december – Slaget ved Austerlitz eller Trekejserslaget (ved Slavkov i det nuværende Tjekkiet), hvor Napoleon på årsdagen for sin kejserkroning besejrer østrigske og russiske styrker under generalerne Kutuzov og von Weyrother.
 26. december – Freden ved Pressburg. Østrig slutter fred med Frankrig, og giver omfattende territorialindrømmelser.

Født 
 2. april – H.C. Andersen, dansk digter og forfatter (død 1875).
 14. maj – J.P.E. Hartmann, dansk komponist (død 1900).
 29. juli – Alexis de Tocqueville, fransk aristokrat og forfatter (død 1859).
 8. august – Christian Thorning Engelstoft, dansk biskop og minister (død 1889).
 23. december – Joseph Smith, amerikansk stifter af mormonkirken eller Jesu Kristi Kirke af Sidste Dages Hellige (død 1844).

Dødsfald 
 28. maj – Luigi Boccherini, italiensk komponist (født 1743).
 19. juni – Louis-Jean-François Lagrenée, fransk maler (født 1724).

Eksterne henvisninger 

05
1806

Året 1806 startede på en onsdag.

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1806 (tal)

Begivenheder

Januar 

 8. januar - Kapkolonien bliver en britisk koloni

Marts 

 1. marts - det første postbud i Danmark, en ”fodpost”, udbringer 320 breve i København

Juni 

 6. juni - ved en kongelig resolution påbydes opførelse af amtslige sygehuse

Juli 

 12. juli - seksten tyske delstater forlader det tysk-romerske rige og danner Rhinforbundet

August 
6. august – Frans 2. nedlægger den tysk-romerske kejserkrone, og det tysk-romerske rige ophører med at eksistere efter at det nærmest var faldet fra hinanden efter Napoleon Bonapartes erobringer

Oktober 
9. oktober - Preussen erklærer Frankrig krig og indleder derved den Fjerde koalitionskrig 
 14. oktober – Napoleon 1. af Frankrig sejrer over Preussen ved Jena og Auerstedt.
 27. oktober – Napoleon 1. af Frankrig rykker ind i Berlin efter at have tilføjet de "uovervindelige" preussiske styrker store nederlag

November 

 21. november - fra det erobrede Berlin udsteder kejser Napoleon dekret om fastlandsspærringen, der forbyder al handel med England

December 

 1. december - Danmarks første bemandede ballonopstigning finder sted i København

Født 
 21. marts – Benito Juárez, mexicansk præsident og frihedshelt.

Dødsfald 
 16. marts – Johann Clemens Tode, dansk læge og forfatter (har lagt navn til Todesgade).

Eksterne henvisninger 

06
1807

Året 1807 startede på en torsdag.

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1807 (tal)

Begivenheder

Januar 
7. januar – England erklærer blokade af Frankrig og aktivt neutrale lande, deriblandt Danmark.
 29. januar, den danske fæstning Frederiksnagore overgiver sig til englænderne. Fæstningen holdes besat indtil 20. september 1815. Også Trankebar i Indien og de Dansk-Vestindiske øer besættes af englænderne under konflikten

Marts 
 7. marts - Uropførelse af Ludwig van Beethovens 4. Symfoni i Wien
 25. marts – Slavehandel forbydes inden for det britiske imperium

Maj 

 29. maj - Mustafa 4. bliver sultan i Det osmanniske rige

Juli 
7. juli - under Napoleonskrigene gør Freden i Tilsit mellem Frankrig, Preussen og Rusland en ende på den Fjerde koalitionskrig
9. juli - Freden i Tilsit underskrives af Napoleon og af Alexander 1. af Rusland

August 
16. august - store engelske styrker går uantastet i land mellem Vedbæk og Skodsborg mellem klokken 4 og 5 om morgenen, og belejrer kort efter København
 17. august – Robert Fulton foretager de første sejladser med hjuldamperen North River Steaboat. Det foregår på Hudsonfloden ved New York.
 29. august – Slaget ved Køge (Træskoslaget)

September 
 2. september - Københavns bombardement begynder fra engelske stillinger rundt om hovedstaden
4. september - englænderne genoptager bombardementet af København, og Vor Frue Kirke brænder helt ned, bortset fra muren. Fra kirken breder branden sig og fortærer gade efter gade. Bombardementet slutter først kl. 12.00 næste dag
7. september – efter 4 dages bombardement kapitulerer Københavns kommandant general Peymann til englænderne, som sejler bort med den danske orlogsflåde

Oktober 
 21. oktober – Englænderne sejler af sted med den danske flåde: 15 linjeskibe, 15 fregatter, 8 brigger og 31 andre, mindre fartøjer. Danmark tvinges ind i Napoleonskrigene på fransk side
 26. oktober - Efter det engelske angreb på Købehavn erklærer den russiske zar Aleksandr 1. af Rusland krig mod Storbritannien og indleder derved Den russisk-engelske krig (1807-1812)
31. oktober - Danmark slutter forbund med Napoleon

November 

 4. november - England erklærer Danmark krig som konsekvens af, at Danmark har indgået alliance med Frankrig.

Født 
 19. januar – Robert E. Lee, amerikansk general (død 1870).
 9. maj – Carl Emil Bardenfleth, dansk politiker og minister (død 1857).
 11. maj – Carl Bagger, dansk forfatter og digter (død 1846).
 4. juli – Giuseppe Garibaldi, italiensk frihedskæmper (død 1882).
 22. august – Emma Hartmann, dansk komponist (død 1851).
 18. september – Mads Johansen Lange, dansk handelsmand på Bali (død 1856).
 30. oktober – James S. Wadsworth, amerikansk general og politiker (død 1864).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

07
1814

Året 1814 startede på en lørdag.

Konge i Danmark: Frederik 6. – 1808-1839 

Se også 1814 (tal)

Begivenheder

Udateret 
Skolelov indfører tvungen skolegang fra det 7. til det 14. år, og de første lærerseminarier oprettes. 
 Det Hvide Hus i Washington D.C. terroriseres af englænderne

Januar 
 14. januar – Ved Freden i Kiel tvinges den danske konge Frederik 6. til at afstå Norge til den svenske konge

Marts 

 24. marts - der bliver indført tvungen Undervisningspligt i Danmark fra 7.-14. år

April 
 4. april - Napoleon Bonaparte abdicerer for første gang
 11. april - Napoleon den 1. af Frankrig abdicerer, Ludvig 18. bliver konge af Frankrig
 20. april - Kejser Napoleon tager afsked med sine soldater og tager ophold på Elba

Maj 
 13. maj – Kong Frederik 6. begrænser trykkefriheden i Danmark kraftigt.
 17. maj – Eidsvoll-forfatningen vedtages i Norge – Dagen er Norges nationaldag

September 

 22. september - i Wien tager repræsentanterne for Europas lande fat på selve arbejdet ved Wienerkongressen.

Oktober 
17. oktober – Ølfloden i London dræber mindst otte

November 
 4. november - Norge forenes med Sverige, som har lovet at respektere den norske Eidsvollforfatning (foreningen varer indtil 1905)
29. november – The Times i London, der begyndte at udkomme i 1785, tager som den første avis dampmaskinen i brug ved trykningen

December 

 24. december - den britisk-amerikanske krig (1812) afsluttes officielt med indgåelsen af Gent-traktaten

Født

Dødsfald 
 26. marts - Joseph Ignace Guillotin, fransk læge og revolutionsmand (født 1738).
 29. maj – Joséphine de Beauharnais, Napoleons eks-hustru, dør ved middagstid (født 1763).
 12. oktober – Rasmus Frankenau, dansk læge og forfatter (født 1767).

Kunst 
 Goya udførte billedet Den tredje maj 1808.

Eksterne henvisninger 

14
1816

Året 1816 startede på en mandag, og er også kendt som Året uden sommer.

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839 

Se også 1816 (tal)

Begivenheder 
 6. marts - jøderne forvises fra fristaden Lübeck
 9. juli - det spanske vicekongedømme i den sydlige del af Sydamerika erklærer sig uafhængigt, først som "De Forenede Stater ved La Plata", senere som Argentina. Samtidig etableres Paraguay og Uruguay som selvstændige stater
 11. december – Indiana bliver optaget som USA's 19. stat.
 11. december – Christian Jürgensen Thomsen udnævnes til sekretær i Oldsagskommissionen. Thomsen er manden bag inddelingen af oldtiden i stenalder, bronzealder og jernalder.

Født 
 7. august – Carl Brosbøll (pseudonym Carit Etlar), dansk forfatter (død 1900).

Dødsfald 
 26. januar – Johan Henrik Tauber, dansk skolemand og teolog (født 1743).
 30. oktober - Frederik 1. af Kongeriget Württemberg (født 1754)

Eksterne henvisninger 

16
1817

Året 1817 startede på en onsdag.

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839 

Se også 1817 (tal)

Begivenheder 
 18. juni - Waterloo Bridge i London åbner
 10. december- Mississippi bliver optaget som USA's 20. stat.

Dødsfald 

 15. oktober - Tadeusz Kościuszko, polsk nationalhelt (født 1746)

Født 
 22. februar – Niels W. Gade, komponist og dirigent.
 16. marts – Georg Morville, dansk jurist og iværksætter. (død 1904)

Litteratur

Musik

Eksterne henvisninger 

17
Nielsine Nielsen

Nielsine Mathilde Nielsen (født 10. juni 1850 i Svendborg, død 8. oktober 1916 i København) var Danmarks første kvindelige akademiker. Hun åbnede i 1889 sin egen praksis som læge i København.

Familie og barndom 
Nielsine Nielsens forældre var Karen Jensen (1811 i Gentofte -1882) og skibsreder Lars Nielsen (1808 i Bregninge - 1882). Nielsine voksede op på Færgevejen i Svendborg.

Da Nielsine var 10 år gammel, sejlede hendes far som skipper på skibet Catharina mellem København og England. Nielsine boede selv med sine to ældre søstre Elisabeth Sophie Nielsen og Laura Cathinca Nielsen og sin mor i huset, som familien ejede.

Hun var som ung stærkt påvirket af at en bror døde i et skibsforlis og en søster døde af tyfus.

Nielsines autoritære far, Lars, var forbeholden over for hendes senere ambitioner, men moren, Karen, og søsteren Laura var meget støttende.

Uddannelse 
Da hun var 18, flyttede Nielsine til København, hvor hun uddannede sig til lærerinde ved Frøknerne Villemoes-Qvistgaards Institut mod at undervise i to år på instituttet. Gennem avislæsning om udenlandske kvindelige læger og brevveksling med den svenskfødte læge Charlotte Yhlen i USA fik hun idéen om at studere til læge. Hun blev støttet af den nationalliberale politiker og læge C.E. Fenger, som i 1874 overbragte hendes ansøgning til Kirke- og Undervisningsministeriet om at tage studentereksamen og derefter blive indskrevet på lægestudiet. Året efter fik kvinder ret til at blive indskrevet på Københavns Universitet. 

I 1877 tog hun og Johanne Marie Gleerup henholdsvis matematisk-naturvidenskabelige og sproglige studentereksaminer fra Borgerdydsskolen. Begge havde modtaget privatundervisning af Ludvig Trier. Samme år blev Nielsine optaget som den første kvindelige studerende på Københavns Universitet og dermed også i Danmark. Nielsine bestod sin embedseksamen med første karakter fra Københavns Universitet i 1885.

Nielsine Nielsen er én af i alt 10 kvinder, som er på PostNords frimærker i 2022.

Læge 
Startede i 1889 praksis som læge i København.

Dansk Kvindesamfund

Legater

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Nielsine Mathilde Nielsen på kvinfo.dk

Læger fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Alumni fra Københavns Universitet
Siv-familien

Siv-familien (Juncaceae) rummer ca. 400 arter og 7 slægter. Det er urteagtige planter, der er udbredt over hele verden. Arterne mangler mykorrhiza. Planterne har runde stængler og ofte også rundede blade. I flere af dem findes SiO2 som fine nåle i cellerne.

 Distichia
 Siv (Juncus)
 Frytle (Luzula)
 Marsippospermum
 Oxychloe
 Patosia
 Rostkovia

Links 
 

 
Græs-ordenen
Pile-familien

Pile-familien tilhører dækfrøede planter. I den gamle familieopdeling omfattede denne familie slægterne "pil", "poppel" og "asp". Genetiske undersøgelser, som er registreret af Angiosperm Phylogeny Group (APG) har dog udvidet indholdet af denne familie, så den nu rummer 56 slægter og ca. 1220 arter, inklusive de tidligere "Scyphostegiaceae" og mange hos "Flacourtiaceae".

Familien anses for at være nært beslægtet med Viol-familien og Passionsblomst-familien, sådan at de tre hører hjemme i Barbadoskirsebær-ordenen.

Alle arterne i familien er træer eller buske (polarpil er staudeagtig) med usammensatte, spredtstillede blade. Arter, der hører hjemme i tempererede egne bladeer almindeligvis løvfældende. De fleste har takket eller tandet blardand.Familiens arter har ofte blomster, der er reducerede og uanselige.

Pile-familiens slægter inddelels i tre underfamilier:

Saliceae
 Azara Ruiz & Pavón
 Bennettiodendron Merrill
 Carrierea Franchet
 Dovyalis Arnott
 Flacourtia L'Heritier
 Idesia Maximowicz
 Itoa Hemsley
 Lasiochlamys Pax & K. Hoffmann
 Ludia de Jussieu
 Olmediella Baillon
 Poliothyrsis Oliver
 Poppel L.
 Priamosia Urban
 † Pseudosalix Boucher, Manchester, & Judd
 Pil L.
 Tisonia Baillon
 Xylosma G. Forster (tidligere Priamosia)

Scolopieae
 Hemiscolopia van Slooten
 Phyllobotryon Müller
 Pseudoscolopia Gilg
 Scolopia Schreber

Samydoideae
 Casearia Jacquin (omfatter Hecatostemon, [[Laetia|Laetia]]'', Samyda og Zuelania )
 Euceraea Martius
 Irenodendron Alford & Dement

Eksterne adresser

Noter 

 
Plantefamilier
725



Begivenheder 
 ca. dette år grundlægges Ribe

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

25
Græsrandøje

Græsrandøje eller stort okseøje (Maniola jurtina) er en sommerfugl i takvingefamilien. Det er Danmarks talrigeste dagsommerfugl, der desuden findes i hele det øvrige Europa. Den ses alle steder med højt græs og ses her i landet fra juni til september.

Udseende 
Græsrandøjen kendes i forhold til andre randøjer på sin mørkebrune farve, størrelsen og de orange forvinger. Hunnen har på oversiden af forvingen en sort, lyskernet øjeplet omgivet af orange, mens hannen på oversiden er overvejende gråbrun med meget lidt orange og en lille øjeplet. Begge køn har på undersiden af forvingen en sort øjeplet og et stort orange felt. På undersiden af bagvingen findes et lyst bånd, der er tydeligst hos hunnen:

Livscyklus 
Græsrandøjens æg klækker efter 2-4 uger. Den lysegrønne larve lever på mange forskellige græsser. Larven overvintrer og i maj næste år er den udvokset og forpupper sig. Efter 2-4 uger klækkes puppen og den voksne græsrandøje kommer frem.

Foderplanter 
Larven lever på flere forskellige græsarter, men oftest fine og tynde arter som fx hvene, rapgræs, rød svingel, rajgræs og fløjlsgræs.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996. Side 217-220.
 Græsrandøje på lepidoptera.dk

Randøjer
Danmarks dagsommerfugle
1469

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1469 (tal)

Begivenheder 
 Christian 1. pantsætter Shetlandsøerne og Orkney øerne (gamle norske besiddelser) til Skotland for tilsammen 58.000 rhinske gylden, for at skaffe medgift til sin datter Margrethe, der skulle giftes med Jakob 3. af Skotland
 Christian 1. omdanner det københavnske Helligåndshus til kloster
17. oktober - i Spanien bliver Ferdinand 2. af Aragonien og Isabella 1. af Castilien gift, hvilket fører til landets samling i en personalunion omkring år 1479

Født 
 3. maj – Niccolò Machiavelli
 Vasco da Gama, portugisisk opdagelsesrejsende (død 1524)

Dødsfald

Musik

Litteratur

Eksterne henvisninger 

69
1513

Konge i Danmark: Hans  1481-1513 og Christian 2. 1513-1523

Se også 1513 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Christian 2. bliver konge af Danmark.
 Englænderne besejrer skotterne i slaget ved Flodden

Marts 
 11. marts - Leo 10. vælges til ny pave

April 
 2. april - Den spanske opdagelsesrejsende Juan Ponce de León opdager land ved hvad der er dag er den amerikanske delsat Florida. Han erklærer området spansk

September 
 9. september - Jarlen af Surrey anfører de engelske tropper i slaget ved Flodden Field, Northumberland mod kong James 4. af Skotland. James' tropper bliver slået, og han selv dræbt
 25. september – Spanieren Vasco Núñez de Balboa når gennem urskoven, tværs over Mellemamerika til Stillehavet

Født 
 Niels Hemmingsen forfatter og teolog (død 1600).

Dødsfald 
 Kong Hans dør 20. februar efter et styrt fra hest, under passage af et vadested over Skjern Å

Musik

Bøger 
 Fyrsten – af Niccolò Machiavelli (bogen udgives dog først i 1550).

Eksterne henvisninger 

13
1527

Konge i Danmark: Frederik 1. 1523-1533

Se også 1527 (tal)

Begivenheder 
 24. februar – Schleitheimer Artiklerne vedtages (gendøberbevægelsens kerne).
 Karl 5. tager kontrollen med Italien.
 Lutherdommen spreder sig til Sverige.

Født 
 Caspar de Robles statholder i Frisland og Groningen

Dødsfald 
 21. juni – Niccolò Machiavelli.

Musik

Litteratur

Eksterne henvisninger 

27
Viol-familien

Viol-familien (Violaceae) er en familie inden for planteriget. Herunder ses familiens slægter:

 Acentra
 Agatea
 Allexis
 Amphirrhox
 Anchietea
 Corynostylis
 Decorsella
 Fusispermum
 Gloeospermum
 Hybanthus
 Hymenanthera
 Isodendron
 Leonia
 Mayanaea
 Melicytus
 Noisettia
 Orthion
 Paypayrola
 Rinorea
 Rinoreocarpus
 Schweiggeria
 Viol (Viola)

Eksterne henvisninger
Elme-familien

Elme-familien (Ulmaceae) er udbredt med 18 slægter udbredt i i alle verdensdele undtagen Australien og Antarktis. De fleste arter findes dog i Asien. Det er løvfældende eller stedsegrønne træer eller buske med spredte blade og vingede nødder. Alle planter af Elme-familien angribes af det symbiotiske skadegørerpar: Elmesyge (Ophiostoma ulmi) + Elmebarkbille (Scolytus sp.) Her omtales kun de slægter, der er repræsenteret ved arter, som er vildtvoksende eller dyrket i Danmark.

 Ampelocera
 Chaetachme
 Elm (Ulmus)
 Hemiptelea
 Holoptelea
 Phyllostylon
 Planera
 Zelkova

Eksterne henvisninger 
 

 
Rosen-ordenen
Korsblomst-familien

Korsblomst-familien (Brassicaceae) er en familie med flere end 350 slægter og ca. 3700 arter, som er udbredt i hele verden (undtagen Antarktis). Arterne har følgende vigtige fællestræk: 4-tallige blomster der minder om kors (deraf navnet), en særlig type frugter der kaldes "skulper", og nogle kemiske stoffer der for det meste lugter og smager af sennep. Bladene er enkle eller fingrede med hel rand eller grove lapper. At blomsterne er 4-tallige betyder, at der er fire kronblade og fire støvdragere. Frugterne er skulper, som er aflange kapsler, der åbner sig nedefra. De rummer mange, olieholdige frø. Den type kemisk stof der giver den sennepsagtige smag kaldes en sennepsolie, disse sennepsolier findes i alle dele af planterne. Familien rummer mange flere slægter end dem, der er nævnt her.

 Aftenstjerne (Hesperis)
 Arktisk Gåsemad (Halimolobus)
 Biblomme (Lobularia)
 Blåpude (Aubrieta)
 Braya (Braya)
 Brøndkarse (Nasturtium)
 Dodder (Camelina)
 Draba (Draba)
 Edderkopplante (Cleome)
 Flipkrave (Teesdalia)
 Guldkarse (Rorippa)
 Guldslør (Aurinia)
 Gyldenlak: Se Hjørneklap (synonym Cheiranthus)
 Gæslingeblomst: Se DrabaDraba (synonym: Erophila)
 Gåsemad (Arabidopsis)
 Hjørneklap (Erysimum)
 Hyrdetaske (Capsella)
 Kalkkarse (Arabis)
 Karse (Lepidium)
 Kiddike-slægten (Raphanus)
 Klippeurt (Aethionema)
 Kløvplade (Berteroa)
 Kokleare (Cochlearia)
 Krognål (Alyssum)
 Kugleskulpe (Lesquerella)
 Kål (Brassica)
 Levkøj (Matthiola)
 Løgkarse (Alliaria)
 Måneskulpe (Lunaria)
 Peberrod (Armoracia)
 Pengeurt (Thlapsi)
 Polarræddike (Eutrema)
 Ravnefod (Coronopus)
 Rundskulpe (Neslia)
 Sandkarse (Cardaminopsis)
 Sennep-slægten (Sinapis)
 Sløjfeblomst (Iberis)
 Springklap (Cardamine)
 Strandkål (Crambe)
 Strandsennep (Cakile)
 Sylblad (Subularia)
 Takkeklap (Bunias)
 Tandrod (Dentaria)
 Vajd (Isatis)
 Vejsennep (Descurainia)
 Vejsennep (Sisymbrium)
 Vinterkarse (Barbarea)

Kilder 
 Germplasm Resources Information Network: Genera of Brassicaceae  . Kontrolleret den 16. marts 2010.
 ZipcodeZoo: Brassicaceae . Kontrolleret den 16. marts 2010.

Eksterne henvisninger
Løgfamilien

Løg-familien (Alliaceae) var en familie med 73 slægter og 1605 arter, der er udbredt i Sydamerika og det nordlige Eurasien. Arterne kan genkendes på deres lugt, deres forholdsvis tykke og bløde blade og deres forholdsvis små blomster, som sidder i skærmformede stande. Her omtales kun de slægter, som er repræsenteret ved arter, der er vildtvoksende eller dyrkede i Danmark. Slægterne i familien regnes nu som en underfamilie, Allioideae, i Påskelilje-familien (Amaryllidaceae).

 Skærmlilje (Agapanthus)
 Løg-slægten (Allium)
 Ancrumia
 Caloscordum
 Erinna
 Garaventia
 Gethyum
 Gilliesia
 Ifeion (Ipheion)
 Latace
 Leucocoryne
 Miersia
 Milula
 Muilla
 Nectaroscordum
 Nothoscordum
 Solaria
 Speea
 Trichlora
 Tristagma
 Tulbaghia

Links 

 
Asparges-ordenen
Taks-familien

Taks-familien (Taxaceae) er en plantefamilie, der består af arter, som er stedsegrønne træer med flade, linjeformede nåle. Harpiks findes ikke i veddet, men derimod i små kirtler i nålene. Planterne er tvebo, og frøet ligner et bær, fordi det er omgivet af et kødfuldt skæl. Taks-familien henregnedes tidligere til en egen orden, Taks-ordenen (Taxales) men regnes nu med til Gran-ordenen (Pinales).

 Austrotaxus
 Pseudotaxus
 Taks (Taxus)

Eksterne henvisninger 

 

 
Plantefamilier
Svalehaler

Svalehaler (Papilionidae) er en familie af sommerfugle, der omfatter cirka 600 arter i hele verden, dog mest under varmere himmelstrøg.

Fuglevingearterne, som er verdens største sommerfugle, hører til denne familie.

Udseende 
Svalehalernes vinger er typisk mørke med pletter, bånd eller partier af farverne hvid, orange, gul, grøn, rød eller blå.

Familien har fået navn efter de karakteristiske haler på bagvingerne. Det er dog ikke samtlige arter i familien, som er udstyret med disse haler.

Eksempler på sommerfugle i familien 
 Apollo (Parnassius apollo).
 Mnemosyne (Parnassius mnemosyne).
 Svalehale (Papilio machaon).
 Sydeuropæisk svalehale (Iphiclides podalirius).
 Tiger-svalehale (Papilio glaucus).
 Priamos-fuglevinge (Ornithoptera priamus).

Kilder/henvisninger 

 Insekter fra hele verden, George C. McGavin.
 Korolev V.A., 2014. Catalogus on the collection of Lepidoptera. Part II. Papilionidae. - Moscow, 387 p., 20 color tabs,  istina.msu.ru

Svalehalefamilien
Dagsommerfugle
-leben

Der findes et område af Tyskland, i Thüringen og Sachsen-Anhalt, hvor noge stednavne ender på -leben, og denne endelse kan have forbindelse til de stednavne, som i Danmark ender på -lev.

Den mest kendte by, som slutter på -leben, er Martin Luthers hjemby Eisleben.

Leben
Leben
Leben
Helgennavne

Mange helgener omtales stort set altid med helgenbetegnelsen Sankt eller med tilføjelsen ...den Hellige, hvorimod andre stort set aldrig omtales med denne betegnelse. I denne oversigt er alle de medtagne opført med helgenbetegnelsen Sankt og med link til artikler om de enkelte helgener. (Den mest omfattende database over helgener rummer næsten 7000 navne).

 Sankt Agnes
 Sankt Agnete
 Sankt Alban
 Sankt Alger
 Sankt Alexius
 Sankt Ambrosius
 Hellig Anders af Slagelse
 Sankt Andreas
 Sankt Anna
 Sankt Ansgar
 Sankt Antonii
 Sankt Antonius
 Sankt Bendt (Benedikt af Nurcia)
 Sankt Birgitta (Birgitte)
 Sankt Brikse
 Sankt Budolf
 Sankt Catharina (Katharina)
 Sankt Clara (Klara)
 Sankt Clemens (Pave Clemens 1.)
 Sankt Croix = "det hellige kors" – ingen helgen
 Munken Daniel i Esrum
 Sankt Elisabeth
 Sankt Erik
 Ærkebiskop Eskil, Lund
 Sankt Folkvard
 Sankt Frans
 Sankt Gertrud
 Sankt Gunnild
 Sankt Hans (Johannes)
 Sankt Helene
 Sankt Ib (Jakob den Ældre)
 Sankt Jan
 Sankt Johannes
 Sankt John af Nepomuk
 Sankt Joseph
 Sankt José de Anchieta
 Sankt Jørgen (Georg)
 Sankt Karen
 Karl den Gode (søn af Knud den Hellige)
 Sankt Keld (Kjeld) af Viborg
 Sankt Kirsten
 Sankt Knud (Knud den Hellige)
 Sankt Knud (Knud Lavard)
 Sankt Laurent (Laurid, Lau, Laurentius, Lars)
 Sankt Lawes Kjeld
 Sankt Lucia
 Sankt Lukas
 Sankt Luris
 Sankt Madses
 Sankt Margaretha
 Sankt Margrethe, Køge
 Sankt Marie
 Sankt Markus
 Sankt Martha, Karise
 Sankt Matthæus
 Sankt Mikkel (Michael)
 Sankt Mogens (Skt. Magnus)
 Sankt Morten
 Sankt Nils (Nicola Nilaus)
 Sankt Oluf (Olav, Olaf)
 Sankt Patrick
 Sankt Paul, Sankt Poul (Povl)
 Sankt Peter (Peder, Petr)
 Sankt Pedro de Betancur
 Sankt Phalmer
 Sankt Sebastian
 Sankt Stefan
 Sankt Svend (hellige kilder i Hagested og Vemmetofte)
 Sankt Syllatz
 Sankt Søren
 Sankt Theobald
 Sankt Therese
 Sankt Thomas (Tomas)
 Sankt Thøger (Tøger)
 Sankt Vilhelm
 Sankt Villehad (=Villads?)
 Sankt Villehad af Danmark (=Villads?)
 Sankt Vincent (Vincents, Vincens)
 Sankt Vitus
 Sankt Vutti
 Sankt Ægidius

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Helgendatabasen på eCatholicHub som skulle være den mest omfattende på nettet
 Danske helgener. Oversigt fra Den katolske Kirke i Danmark, Bispedømmet København

 Navne
Hilde Levi

Hilde Bertha Levi (født 9. maj 1909 i Frankfurt am Main, død 26. juli 2003) var dr. phil i kemi og fysik.

Hilde Levi, der var af jødisk afstamning, fik en doktorgrad i kemi og fysik ved Universitetet i Berlin i 1934. Nazisternes dominans i Tyskland gav hende ikke nogen fremtid der og hun fik gennem International Federation of University Women i stedet tilknytning til Niels Bohr Institutet for teoretisk fysik. Hun var assistent for den ungarske kemiker Georg von Hevesy der arbejdede med anvendelse af radioaktive indikatorer i biologien.

I 1943 måtte Hilde Levi flygte til Sverige hvor hun resten af krigen arbejdede på Wenner-Gren-Instituttet i Stockholm. Da Niels Bohr efter krigen afviklede engagementet i den biologiske forskning fik Hilde Levi tilbud om at fortsætte ved August Kroghs Zoofysiologiske Laboratorium i København – her arbejdede hun til pensioneringen i 1979.

Under en studierejse til USA i 1947-48 fik hun kendskab til anvendelse af kulstof-14 til datering af kulstofholdige materialer og da hun kom tilbage til Danmark viste Nationalmuseet interesse for metoden. Hun tog derfor initiativ til opbygning af et apparat til kulstof 14-datering, der – som det første af sin art i Europa – kunne tages i brug i 1951 og bl.a. blev anvendt til datering af Grauballemanden.

Under studierejsen i USA havde hun også stiftet bekendtskab med autoradiografi, hvilket Finseninstituttet havde nytte af, da man undersøgte virkningerne af thorotrast.

Fra 1952 til 1970 var Hilde Levi konsulent i forbindelse med Sundhedsstyrelsens arbejde med at udvikle lovgivning om strålebeskyttelse.

Eksterne henvisninger 
 KVINFO: Hilde Levi i Dansk Kvindebiografisk Leksikon

Kemikere fra Danmark
Modtagere af Tagea Brandts Rejselegat
Fysikere fra Danmark
Personer fra Frankfurt am Main
Jøder fra Tyskland
Ansatte ved Københavns Universitet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Taks-slægten

Taks (Taxus) er en slægt med ca. 10 arter, som er udbredt på den Nordlige halvkugle og bjergegne i Mellemamerika og Sydøstasien. For det meste er arterne knyttet til busklaget i skovene, men enkelte steder har de også del i selve kronetaget. Det er stedsegrønne buske eller træer med nåleformede blade og kogler, der ligner bær, fordi de er omgivet af et saftigt frugtkød. Alle taksarter er stærkt giftige for både husdyr og mennesker.

 Almindelig taks (Taxus baccata)
 Japansk taks (Taxus cuspidata)

 Taxus brevifolia
 Taxus canadensis
 Taxus floridana
 Taxus fuana
 Taxus globosa
 Taxus sumatrana
 Taxus wallichiana

 Taxus x media

Litteratur 
Alan Mitchell, Træer i Nordeuropa. 

Nåletræer
Elia (skulptur)

Elia er en skulptur ved Herning Kunstmuseum, tegnet af Ingvar Cronhammar og afsløret 27. september 2001.

Navnet Elia er en henvisning til den gammeltestamentlige profet Elias. Anlægsprisen var ca. kr. 23 mio. (2001).

Bestanddele 
Elia er en stålkuppel, der med en diameter på 60 meter i terrænhøjde rejser sig over marken ved Herning. Fra toppen af kuplen (ca. 11 meter oppe) rejser sig fire stålsøjler, så den samlede højde udgør ca. 32 meter. To 10 meter brede trapper er anlagt på hver side af skulpturen.

Midt i skulpturen sidder en stor gasbrænder, som en gang i løbet af en 19 dages periode laver en 8,4 meter høj og 1 meter bred ildsøjle i omkring 30 sekunder. Tidspunktet for udladningen er tilfældig og styres af en computer.

Skulpturen er konstrueret således, at den er i stand til at modtage lynnedslag. Når dette finder sted, vil skulpturen svare med et ekko af ca. 40 sekunders varighed.

Ulykker 
Den 30. oktober 2016 døde en 21-årig mand ved at falde ned i midten, to måneder senere den 29. december 2016 døde en kvinde på samme måde.. Dette resulterede i sidste ende i, at skulpturen fik et sikkerhedsnet installeret. I forbindelse med monteringen af nettet faldt en montør flere meter ned og måtte efterfølgende køres til hospitalet med ambulance. Den 23. marts 2021 døde en 46-årig mand i et af de fire stålrør i forbindelse med vedligehold af skulpturen.

Dimensioner & materialer 
Skulpturen har følgende dimensioner og materialebrug.

Noter

Ekstern henvisning 
 Elia.dk 
 Stort foto 

Skulpturer i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Herning
Kultur i Herning
Etableret i 2001
Douglasgran

Douglasgran (Pseudotsuga) er en slægt med fem arter af store nåletræer, som er udbredt langs vestkysten af Nordamerika og i Kina og Japan. De kan kendes på de bløde, ikke-stikkende nåle og de små, hængende kogler med synlige frøskæl. Douglasgraner er blandt verdens højeste træer, og også i Danmark har de højderekorden. I møbelindustrien kaldes veddet for "Oregon Pine".

 Douglasgran  (Pseudotsuga menziesii)
 Blå douglasgran (Pseudotsuga menziesii var. glauca)
 Grøn douglasgran (Pseudotsuga menziesii var. menziesii)
 Japansk douglasgran  (Pseudotsuga japonica)

 Pseudotsuga macrocarpa
 Pseudotsuga sinensis

Se også 
 Bemærkelsesværdige træer

Nåletræer
Projekt Danske Dyrenavne

Projekt Danske Dyrenavne var et zoologisk projekt, der var aktivt i perioden 1990 til 2007. Projektet arbejdede for at skaffe gode, entydige danske navne til danske insekter og andre smådyr.

Beskrivelse 
Projekt Danske Dyrenavne havde til huse på Institut for Curriculumforskning ved Danmarks Pædagogiske Universitet i et samarbejde med Entomologisk Forening. Arbejdet udførtes med hjælp fra en række zoologiske institutioner og specialister.

Følgende grupper blev navngivet:
 Dagsommerfugle
 Biller
 Cikader
 Bladlus
 Tæger
 Mellus
 Skjoldlus
 Edderkopper
 Mejere

Navngivningslisterne kunne downloades i pdf-format fra projektets hjemmeside, dagsommerfugle dog undtaget.

Navngivning fra Projekt Danske Dyrenavne blev brugt som udgangspunkt ved artikeloprettelser på den danske Wikipedia. Arbejdet er siden blevet videreført i Projekt allearter.dk, der blev lanceret i 2009, hvilket har som mål at inkludere alle levende organismer i Danmark i en samlet oversigt.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Projekt Danske Dyrenavne Projektets hjemmeside. Arkiveret fra 2004.
 Jørgensen, Jørgen & Michael Stoltze: "Hvad skal smådyrene hedde?", Naturens Verden, nr. 4/1999, vol. 82, side 2632.
 Navngivning af fugle kan ses på DOFs navnegruppe

Zoologi
Ugler (sommerfugle)

Ugler (Noctuidae) er en familie af sommerfugle med cirka 22.000 arter i hele verden. De fleste arter er natlevende. Larverne hos mange arter lever i jorden og spiser rødder og andet plantemateriale ("rodædere"). Flere af disse arter er alvorlige skadedyr på grøntsager og andre afgrøder.

En enkelt art af disse sommerfugle (Calyptra eustrigata), fra Sri Lanka, suger blod.

Uglerne har et øre på hver side af brystet. Dette øre består af en tynd trommehinde forbundet til to sanseceller. Ørets vigtigste funktion er at registrere ultralydskald fra flagermus, hvilket gør uglerne i stand til at foretage undvigemanøvrer for at undgå at blive ædt.

Udseende 
Uglerne har smalle forvinger og brede bagvinger. Hovedparten af arterne har dæmpede farver, men enkelte undtagelser har farverige og mønstrede bagvinger.

Forplantning 
Uglerne har typisk to måder at placere deres æg. De lægger dem enten ved foden af deres værtsplanter eller umiddelbart i jorden ved planten.

Efter klækning søger larverne føde på værtsplanten efter mørkets frembrud, som de enten tygger i eller direkte borer sig ind i.

Eksempler på sommerfugle i familien 
 Smutugle, Noctua pronuba.
 Agerugle, Agrotis segetum.
 Gammaugle, Autographa gamma.
 Rødt ordensbånd, Catocala nupta. Afbilledet på 1972-seriens 100-kroneseddel.
 Østlig træk-ugle, Heliothis adaucta.
 Treforkugle, Acronicta tridens.
 Psi-ugle, Acronicta psi.
 Calyptra eustrigata.

Kilder/henvisninger 
 Insekter fra hele verden, George C. McGavin.
  Taxonomicon – Family Noctuidae

Sommerfugle
1368

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1366 (tal)

Begivenheder 
 Mingdynastiet omstyrter mongolervældet.
 Valdemar 4. Atterdag bliver af Hanseforbundet tvunget til at forlade Danmark

Født

Dødsfald 
 Claus Limbek

Eksterne henvisninger 

68
1604

Konge i Danmark: Christian 4. 1588-1648 

Se også 1604 (tal)

Begivenheder 
 Oostende indtages af den spanske general Ambrogio Spinola
9. oktober - Keplers Supernova, den seneste supernova i Mælkevejen, observeres

Født 
 18. marts – Johan 4. af Portugal, konge af Portugal (død 1656).

Dødsfald 
 4. maj - Claudio Merulo, italiensk komponist (født 1533)
 17. oktober - Ingeborg Skeel, dansk godsejer (født 1545)

Eksterne henvisninger 

04
1626

Konge i Danmark: Christian 4. 1588-1648 

Se også 1626 (tal)

Begivenheder 
 6. februar – I La Rochelle sluttes fred mellem de stridende parter i den franske religionskrig mellem huguenotterne og kronen.
 17. august – Christian 4.s hær lider nederlag til den katolske ligas overfeltherre Johann Tserclaes Tilly i slaget ved Lutter am Barenberg.
 New York grundlægges
 18. november – Peterskirken i Rom indvies. Byggeriet påbegyndtes i 1506

Født 
 8. december – Kristina af Sverige
 Johann Melchior Gletle, musiker, har skrevet duetter for nonnegeige, som en af de eneste.
 Oluf Borch, blev i 1660 ordinarius professor philologiæ ved Københavns Universitet.
 Karel Dujardin maler

Dødsfald 
 Francis Bacon, engelsk filosof.

Eksterne henvisninger 

26
Nåletræ (vedtype)

Nåletræ eller Nåletræsved er ved fra nåletræ-rækken (Pinophyta).
Veddet fra nåletræ høstes som tømmer og benyttes som træ til en række forskellige materialer.

Vedcellerne i nåletræ viser mere primitive træk end løvtræernes. Det skal ikke forstås sådan, at arterne er tilbagestående, for de er tvært imod meget levedygtige og hårdføre på deres naturlige biotoper. Nåletræer kendes i reglen på, at langt de fleste af dem har nåle i stedet for blade.

Almindeligvis tiltager veddets styrke, jo smallere årringene er, og det gælder i høj grad for nåletræsved. Årringenes bredde hænger sammen med levevilkårene: jo dårligere vilkår, jo smallere årringe (og altså: jo bedre ved), men de kan naturligt nok blive for smalle.

De mest almindelige sorter af nåletræstømmer er:
 Gran, Ædelgran, Rødgran som ikke er særligt stærkt og holdbart.
 Fyr, Skovfyr som er lidt mere holdbart, og stærkere.
 Lærk og Douglasgran, som er blødt, stærkt, stift og temmelig holdbart.
 Sibirisk Lærk, som kan være skørt.
 Ceder, som normalt er veddet af Kæmpe-Thuja. Det er let, stift, skørt, men meget varigt.

Se også 
 Danske skovtræer
 Malmfyr

Træ
Tømmer