alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Lunds Universitet

Lunds Universitet blev grundlagt i 1666 og er det næstældste universitet i Sverige.

Historie 
Akademiet i Lund (1425-1536) kan ses som en forløber for Lunds Universitet. Universitetet blev oprettet som en del af forsvenskningen, efter at Sverige i 1658 erobrede Skåne, Halland og Blekinge. Allerede Karl X Gustav priste planerne. Initiativet blev taget af kirken og universitets første prokansler Bernhard Oelreich (1626-1686), som vakte Magnus Gabriel De la Gardies interesse for et universitet i Lund. Beslutningen om oprettelsen blev taget i 1666, og selve akademiet blev indviet den 28. januar 1668. Formålet var at skabe et universitet, der kunne måle sig med de bedste udenlandske, men frem for alt uddanne svenske præster, som skulle pumpes ud i de tidligere danske landsdele. Præsterne var kongens vigtigste redskab i forsvenskningsprocessen på grund af det tilsyn, de øvede med befolkningen. Den omnationaliserede danske biskop Peder Winstrup bakkede svenskekongen op i hans planer og mente, at en ny højere læreanstalt skulle holde skånske studenter inden for det svenske riges grænser. Tidligere havde skåninger studeret ved Københavns Universitet. Forsvenskningen skulle ske på alle samfundsplaner. Det nye universitet fik navnet Regia Academica Carolina til minde om Karl X Gustav.

Rektorer 
I ældre tid var posten som rektor (Rector magnificus) ved Lunds universitet "ambulatorisk", det vil sige, at den roterede mellem samtlige professorer ud fra en given ordning mellem de forskellige fakulteter. Mandattiden var 1668-1688 et semester, derefter et år, oprindelig med rektorskifte på Karlsdagen 28. januar (universitetets indvielsesdag) men fra 1810 ved skiftet mellem forårs- og efterårssemester.

Med 1876 års statutter indførtes valg af rektor samt en mandattid på to år. Mandattiden er siden successivt forlænget og er nu seks år. Nuværende rektor (fra 2009) er Per Eriksson, professor i signalbehandling. Prorektor er Eva Wiberg. Der er også tre vicerektorer med forskellige ansvarsområder. Forvaltningschef (og universitetsdirektør) er Susanne Kristensson fra 1. marts 2012.

Fakulteter 
Lunds universitet har syv fakulteter, forskningscentrum og særhøjskoler og er en af de største enheder for forskning og højere udddannelse i Skandinavien. Universitetet i Lund har uddannelses- og forskningsinstitutioner i Malmø (ved siden af Malmø Universitet) og Campus Helsingborg er en filial af Lunds Universitet.

Segl 
 Universitetets segl er en over en bog liggende løve med et løftet sværd ved den ene fod. Sværdet skulle i 1668 ses som en trussel rettet mod Danmark.

Galleri

Kilder og henvisninger 

 Lunds Universitet – Officiel website 
 Lunds Universitet på Netleksikon.dk

Noter 

Universiteter i Sverige
 
Etableret i 1666
Slaget ved Øksnebjerg

Slaget ved Øksnebjerg var et slag, der stod den 11. juni 1535, hvor Johan Rantzau besejrede lübeckerne. Slaget blev sammen med den dansk-svensk-preussiske flådestyrkes sejr over Lübecks flåde ved Svendborgsund afgørende for udfaldet af Grevens Fejde. Flåden var under ledelse af Peder Skram.

På mindestenen på stedet, Øksnebjergstenen, kan man læse nedenstående mindeord, der læses som rim i fire linjer forfattet af Johannes V. Jensen:
Her ramte Johan Rantzaus lyn
drev Hansa-vældet ud af Fyn
opsigelse fra samme stund
Papismen fik paa nordisk grund
med undertegningen "til minde om bøndernes frihedskamp rejstes 1935 denne sten".

Litterært er Slaget ved Øksnebjerg perifert behandlet af Johannes V. Jensen i kapitlet Tiden fra sidste del af romanen Kongens Fald.
Det sker gennem Gustav Trolles dødskamp, hvor det hedder:

Henvisninger

Kilder 
 Lexopen

Øksnebjerg, Slaget ved
Øksnebjerg
Øksnebjerg, Slaget ved
Øksnebjerg
Grevens Fejde
Begivenheder i 1535
Danmark i 1500-tallet
Øksnebjerg (Assens)

Øksnebjerg (også stavet Øxnebjerg) består af to bakketoppe, Store Øksnebjerg på 85 meter og Lille Øksnebjerg på 73 meter. Bakkerne ligger ca. seks kilometer øst for Assens, Fyn. 

Naturområdet på Øksnebjerg har en fin tilgængelighed og med udsigt over det omliggende morænelandskab og det sydfynske øhav.

Bakkerne er kendt for Johan Rantzaus sejr over lübeckerne i 1535, hvorfor der også er rejst en mindesten på stedet.

Eksterne henvisninger
 Lexopen
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2 udgave, bind XXV, s. 818; opslag: Øksnebjerg

Bakker i Danmark
Assens Kommunes geografi
Øksnebjerg Mølle

Øksnebjerg Mølle, ved Øksnebjerg, ca. 5 km øst for Assens, blev opført i 1859 som en hollandsk vindmølle med galleri. Den krøjer manuelt. Orkanen i december 1999 medførte store skader på møllen, men den er efterfølgende blevet restaureret og ved særlige lejligheder åben for publikum.

Kilder
 Lexopen
 Sydvestfyns turistinformation

Hollandske vindmøller i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Assens Kommune
Øksnebjergstenen

Øksnebjergstenen blev rejst på Øksnebjerg i 1935 af beboerne på Assens-egnen til minde om Slaget ved Øksnebjerg. Inskriptionen på stenen er forfattet af Johannes V. Jensen og lyder således:

Øksnebjerg
11 juni 1535
Her ramte Johan Rantzaus lyn
drev hansa-vældet ud af Fyn
opsigelse fra samme stund
papismen fik paa nordisk grund
Til minde om bøndernes frihedskamp
rejstes 1935 denne sten.

Referencer

Kilder/henvisninger
 Sydvestfyns turistinformation

Monumenter i Danmark
Assens Kommune
Grevens Fejde
1535

Konge i Danmark: Christian 3. 1534-1559

Se også 1535 (tal)

Begivenheder

Januar 
13. januar - den danske konge slår adelshæren ved Helsingborg og slutter borgerkrigen
18. januar - byen Lima i Peru grundlægges af Francisco Pizarro

April 

 April, Jacques Cartier opdager Stadacona, Canada (nu Quebec) og i maj, den endnu større by Hochelaga (nu Montreal).

Juni 
11. juni - under Grevens Fejde besejrer feltherren Johan Rantzau Lübecks hærfører, grev Johan Hoya, ved Slaget ved Øksnebjerg
19. juni - den dansk-svensk-preussiske flådestyrke besejrer Lübecks flåde ved Svendborgsund

Udateret 
 Manco II udnævnes som Sapa Inka-marionet af de spanske Conquistadors.
 Det andet ej succesfulde forsøg af de spanske styrker på at erobre Yucatan.
 Karl 5. erobrer Tunis.
 Wales indlemmes officielt i Kongeriget England.

Født 
 11. februar – Gregor 14. (Niccolò Sfondrati), pave (1590-1591).
 2. juni - Pave Leo 11.

Død 
 6. juli – sir Thomas More, engelsk politiker og forfatter af Utopia; halshugget (født 1478).

Eksterne henvisninger 

35
Øregaard

Øregaard har flere betydninger:
 Øregaard Museum
 Øregaard Gymnasium
1668

Konge i Danmark: Frederik 3. 1648-1670

Se også 1668 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Aachen-traktaten afslutter Devolutionskrigen: Frankrig indlemmer Lille men returnerer Franche-Comté til Spanien efter en kort besættelse.
 Første opsætning af Molières komedie Tartuffe.
 Lund universitet indvies

April 

 13. april - John Dryden bliver udnævnt til første Poet laureate

Februar 
 13. februar – Spanien underskriver en traktat, der anerkender Portugals selvstændighed.

Født 
Torkel Baden  dansk rektor (død 1732)

Dødsfald

Musik

Litteratur 
 Simplicius Simplicissimus – H.J.C. von Grimmelshausen

Eksterne henvisninger 

68
Juleaften

Juleaften er aftenen eller hele dagen den 24. december. Denne dag er højdepunktet for juletiden, hvor man blandt andet også fejrer fødslen af Jesus af Nazareth. Juleaften fejres over det meste af verden, hvor den også ofte er en hel eller halv helligdag. Sammen med 1. juledag er dagen anset som en af de kulturelt mest signifikante fejringer i kristendommen og det vestlige samfund.

Julefejringer i trosretningerne i vestlig kristendom har længe begyndt på aftenen den 24., dels fordi den kristne liturgiske dag starter ved solnedgang, noget der er arvet fra jødisk tradition og baseret på skabelsesberetningen i 1. mosebog: "Og der var aften, og der var morgen - den første dag." Mange kirker ringer stadig med kirkeklokkerne og har bønner om aftenen; eksempelvis i de nordiske luteranske kirker. Eftersom traditionen siger at Jesus blev født om natten, holdes midnatsmesse juleaften, traditionelt til midnat, for at ære hans fødsel. Ideen med at Jesus blev født om natten ses i det faktum at juleaften refereres til som Heilige Nacht (Hellige nat) på tysk, Nochebuena (den gode nat) på spansk og ligeså i andre udgaver af julespiritualitet, såsom i sangen "Silent Night, Holy Night".

Mange andre forskellige kulturelle traditioner og oplevelser er også associeret med juleaften over hele kloden, herunder at samles med familien og venner, at synge julesalmer eller -sange, at tænde og nyde julelys, træer og andre dekorationer, indpakningen, udveksling og åbning af gaver og general forberedelse til juleaften og 1. juledag. Legendariske julegavebringere såsom julemanden, Fader Jul og Sankt Nikolaus, siges også at tage afsted på deres årlige rejse for at give gaver til børnene over hele kloden juleaften, selvom man indtil protestantismens introduktion af Christkind i det 16. århundredes Europa, sagde af disse personen leverede gaverne på Sankt Nikolaus' dag, den 6. december.

Referencer 

Aften
FTP

FTP (forkortelse for File Transfer Protocol) er en klient-server- protokol der bruges til at overføre filer mellem to computere. På værtsmaskinen skal der være installeret en FTP-server, og på den tilsluttende maskine skal der være en FTP-klient. Tekstfiler behandles specielt idet linjeskift oversættes alt efter hvad der er normen på klienten og serveren. Med simple FTP-klienter skal brugeren selv styre om en fil skal opfattes som tekst eller ej, men de fleste programmer kan lave et fornuftigt gæt. Protokollen er beskrevet i .

FTP bruges blandt andet til at lægge nye websteder ud på en webserver, hente programmer og andre filer fra en kilde på internettet.

Mange steder, hvor filer kan hentes på internettet, tillader adgang via anonym FTP.

I lighed med flere af de tidlige internetprotokoller er der ikke tænkt på sikkerhed, idet brugernavn og adgangskode sendes over netværket i klar tekst, altså ukrypteret. Sikkerhedsmæssigt og også netværksmæssigt kan FTP være besværlig. Almindeligvis fungerer FTP på den måde, at man "bestiller" hentning af en fil hvorefter FTP-serveren etablerer en forbindelse til klientmaskinen. Set fra en firewalls synspunkt kommer der således et helt uafhængigt forsøg på at etablere en forbindelse, og det vil normalt blive afvist. Alternativt kan man bruge passiv FTP, hvor klientcomputeren etablerer den forbindelse, som filen sendes over.

Anonym FTP 
I computerterminologi bruges betegnelsen anonym FTP for et system (en FTP server) til at hente og lægge filer på andre maskiner uden at skulle bruge en på forhånd kendt adgangskode. Logger man på en FTP server der tillader anonym adgang vil man som bruger ID skulle bruge navnet "anonymous", som password forventes det at man indtaster sin email adresse.

FTP servere der tillader anonym adgang bruges eksempelvis ofte til distribution af Open Source software idet en FTP klient kan sættes til automatisk at hente filerne (der ofte er ret store).

Historie 
FTP er fra 1972 og dermed en af de ældste protokoller, der stadig bruges på internettet.

Se også 
 Rsync – en protokol til synkronisering af filer via et netværk.
 FileZilla – gratis Open Source FTP-program
 InterPlanetary File System - kan erstatte https

Eksterne henvisninger 
  – File Transfer Protocol
  – Firewall Friendly FTP
  – FTP Security Extensions
  – FTP Extensions for IPv6 and NATs
  – Internationalization of the File Transfer Protocol

Internetteknologi
Simple Mail Transfer Protocol

Simple Mail Transfer Protocol (ofte forkortet til SMTP) er en protokol, der bruges til at sende og modtage e-mail.

SMTP-protokollen bruger som standard TCP-port 25. E-mailklienter (formelt kaldet mail user agent eller MUA) som f.eks. Mozilla Thunderbird bruger ofte TCP-port 587 i stedet for port 25 til at sende e-mail via en SMTP-server (kaldet message transfer agent eller MTA), fordi internetudbydere ofte blokerer port 25 for at forhindre spam.

SMTPS er SMTP med TLS-kryptering. SMTPS var tidligere tildelt TCP-port 465, men SMPTS er siden erklæret forældet. SMTP-protokollen understøtter TLS-kryptering ved brug af STARTTLS.

Historie 
SMTP blev brugt for første gang i 1980. Siden er protokollen beskrevet i flere RFC-dokumenter.

Tekniske detaljer 
SMTP startede som en ASCII-baseret protokol. Det betyder, at SMTP er en syv-bit-protokol, så alle andre tegn end tegnene i det engelske alfabet skal behandles specielt. En meddelelse, som skal sendes via SMTP indledes med en række linjer på formen nøgle=værdi. Herefter følger en blank linje og selve teksten. Meddelelsen afsluttes med et punktum på en linje for sig.

De fleste nøgler bruges internt af protokollen, men nøgler som afsender og modtager kan ændres af brugeren. I selve protokollen er der ingen kontrol af f.eks. afsenderoplysningerne, men de fleste postservere kan indstilles, så de kun accepterer post fra bestemte domæner.

Afsnit i meddelelsen, som ikke kan udtrykkes som ASCII, skal base64-kodes. På denne måde sikres det, at data overlever en eventuel transport over kommunikationslinjer, der kun kan håndtere syvbitsdata.

En postserver, der bruger SMTP, kan kun sende post til en anden SMTP-server. Da det er de færreste, der har direkte adgang til en SMTP-server, bruges protokoller som IMAP og POP3 til den sidste del af transporten af post til modtageren.

Eksterne henvisninger 
 Simple Mail Transfer Protocol , original RFC2821

Elektronisk post
Karl 10. Gustav af Sverige

{{Infoboks monark
|navn             = Karl 10.
|valgsprog        = IN JEHOVAH SORS MEA, IPSE FACIETI Gud min skæbne, Han skal gøre det
|billede          = King Charles X Gustavus (Sébastien Bourdon) - Nationalmuseum - 19702.tif
|billedtekst      = Portræt udført af Sébastien Bourdon, 1652-53
|titel            = Konge
|land             = Sverige
|regeret          = 6. juni 1654 – 13. februar 1660()
|kroning          = 6. juni 1654Uppsala Domkirke
|forgænger        = Kristina
|tronfølger       = Karl 11.
|ægtefælle        = Hedvig Eleonora af Slesvig-Holsten-Gottorp
|børn             = Karl 11., Konge af Sverige
|hus              = Huset Wittelsbach
|far              = Johan Kasimir af Pfalz-Zweibrücken-Kleeburg
|mor              = Katarina af Sverige
|født             = 
|fødested         = Nyköping Slot, Södermanland, Sverige
|død              = 
|dødested         = Göteborg, Sverige
|begravet         = 4. november 1660
|gravsted         = Riddarholmskyrkan, Stockholm
|signatur         = Karl X Gustav autograph.png
|religion         = Lutheransk
}}
Karl 10. Gustav (født 8. november 1622, død 13. februar 1660) var konge af Sverige i årene 1654-60.

I 1637 blev han undervist af Axel Oxenstierna sammen med sin kusine prinsesse Kristina - datter af hans mors halvbror kongen - og senere svensk dronning. Det følgende år begyndte Karl Gustav at studere ved universitetet i Uppsala.

Karl 10. Gustav var trods sin korte regeringstid én af de mest betydningsfulde konger, Sverige har haft. Han tilbragte den største del af sin regentperiode som hærfører for den svenske hær i Polen, Tyskland og Danmark. Overgangen over det tilfrosne Storebælt, som førte til erobringen af en stor del af Danmark ved fredsslutningen i Roskilde, omtales som én af de største krigsbedrifter i Sveriges historie. Den 30. januar 1658 indledte en svenske hærstyrke på omkring 7.000 mand . Fyn blev indtaget på få dage, hvorefter de svenske tropper i februar fortsatte over isen til Langeland og derfra de 15 km over Storebælt til Lolland-Falster og derfra til Sjælland.

I august 1658 indledte Karl 10.’s tropper en belejring af København, der varede indtil 1660, hvor Karl 10. var død forinden fredsslutningen.

Karl 10. var søn af pfalzgreven Johan Kasimir af Pfalz-Zweibrücken og prinsesse Katarina Vasa, datter af Karl 9. af Sverige Han giftede sig i 1654 med Hedvig Eleonora af Slesvig-Holsten-Gottorp. 6. juni samme år blev han kronet til svensk konge. Nogle timer forinden havde dronning Kristina frasagt sig den svenske krone. Den nye konge ruvede godt med sine 123 cm om maven, og med ham kom et nyt dynasti på den svenske trone, da Pfalz-ætten afløste Vasa-ætten, der uddøde med den fratrådte dronning Kristina.

Karl 10. døde af influenza i Göteborg. Huset kongen døde i, kan stadig ses.

Han blev efterfulgt på den svenske trone af sin søn Karl 11. af Sverige.

 Noter 

 Se også 
 Sveriges regenter

 Kilder 
 Björn Asker, Karl X Gustav : en biografi'', Historiska Media, 2009. .

Eksterne henvisninger 

Regenter fra Sverige
Protestantiske monarker
Skånelandene
Svenskere i 1600-tallet
Huset Wittelsbach
Walhalla
Pfalzgrever ved Rhinen
1660

Konge i Danmark: Frederik 3. – 1648-1670 – Danmark i krig: Karl Gustav-krigene – 1657-1660 

Se også 1660 (tal)

Begivenheder

April 

 25. april - England beslutter at genskabe monarkiet og genindsætte Charles II

Maj 
3. maj - Freden i Oliwa afslutter Karl X Gustavs polske krig mellem Sverige på den ene side og på den anden side Den polsk-litauiske realunion, den tyske kejser samt Markgrevskabet Brandenburg
 27. maj - Freden i København afslutter Anden Karl Gustav-krig
 29. maj - Restaurationen i England: Karl 2. af England genindsættes som konge af England, Skotland og Irland

Juni 

 1. juni - Mary Dyer hænges for at have brudt forbuddet mod kvækere i Massachusetts Bay-kolonien

Oktober 
18. oktober - Enevælden og arvekongedømme indføres af Frederik 3., der udnytter uenigheder mellem adelige og borgerlige i stænderforsamlingen

Udateret 
 Englænderen Samuel Pepys begynder at skrive sin berømte dagbog.

Født 
 januar – Pierre Helyot, fransk historiker.
 28. marts – George 1. af Storbritannien.
 16. april – Hans Sloane, engelsk museumsmand.
 2. maj – Alessandro Scarlatti, italiensk komponist.
 september – Daniel Defoe, engelsk forfatter (Robinson Crusoe).
 4. december – André Campra, fransk komponist.
 Andreas Schlueter, polsk billedhugger og arkitekt.

Dødsfald 
 13. februar – Karl X Gustav af Sverige.
 6. august – Diego Velázquez, spansk maler.
 14. oktober – Thomas Harrison, engelsk soldat.
 Rigsadmiral Ove Gjedde

Eksterne henvisninger 

60
ASCII

ASCII (udtales aski) er et tegnkodetabel og et akronym for American Standard Code for Information Interchange (amerikansk standardkode til udveksling af information).

ASCII er en standard, der definerer en transformation mellem grafiske tegn (ASCII-tegn) og binære værdier i IETF . ASCII finder dermed anvendelse når tekst på grafisk form, der er læsbar af mennesker, ønskes repræsenteret på elektronisk maskinlæsbar form.

Digital repræsentation af tekst på ASCII-form er meget anvendt i computer- og telekommunikations-branchen, hvor stort set alle digitale enheder anvender ASCII, eller en repræsentation afledt af denne (Unicode, ISO 8859-1 o.l).

Udover grafiktegn indeholder ASCII også en række kontroltegn, der vidner om at ASCII oprindeligt også blev udviklet til at styre de enheder der gjorde brug af de grafiske tegn (for eksempel linefeed, formfeed og carriage return for linieorienterede printere).

ASCII definerer 33 kontroltegn og 95 grafiktegn, i alt 128 tegn, og kan dermed repæsenteres binært vha. syv bit. Dette giver et interval for ASCII-værdierne på [0;127] (decimal talbase), eller [00;7F] (hexadecimal talbase). (Hvis en tekstfil indeholder tegn større end hex 7F, er tekstfilformatet ikke ASCII.)

Historie 
ASCII blev offentliggjort i 1963 af American Standards Association (ASA) som senere blev til ANSI.

ASCII bliver af mange (i USA) betragtet som den mest succesrige softwarestandard, der nogensinde er offentliggjort.

 (ASCII) fra 1969 blev gjort til standard af IETF IESG i 2015.

Bell laboratorierne (AT&T Corporation) udviklede i 1930'erne et telex-system, kaldet TWX (Teletype Wide-area eXchange). ASCII-koden, der bruges i computere i dag, er en variant af koden fra TWX-systemet. AT&T begyndte at anvende TWX den 21. november 1931.

Kontroltegn 

Nedenfor ses ASCII transformationen for kontroltegnene i tabelform. Kontroltegnene repræsenteres med værdier i intervallet [0;31] eller værdien 127 (begge i decimal talbase).

Formateringskoder

Transmissionskontrol

Informationsseparatorer

Andre

US-ASCII grafiktegn 
Nedenfor ses ASCII transformationen for de grafiske tegn i tabelform. Grafiktegn repræsenteres af værdier i intervallet [32;126] (decimal talbase).

Alfabetiske tegn

Numeriske tegn

Punktuationstegn

Dansk/Norsk version (non-US-ASCII) 
Der har eksisteret en dansk/norsk version af ASCII, med følgende forskelligheder:

Kilder/referencer

Se også 
 ISO 8859 en række udvidelser af ASCII til 8 bit.
 fx ISO 8859-1 en udvidelse af ASCII, der omfatter de fleste vesteuropæiske tegn incl. ÆØÅ.
 Unicode er en ny "universel" transformation som stadig er ASCII kompatibel.
 C0 og C1 styrekoder - C0 styrekoder findes i ASCII - både C0 og C1 styrekoder findes i ISO 8859 og unicode.
 Tegnsætning

Eksterne henvisninger 

 Ascii Table  – komplet oversigt over ASCII-tegntabellen og den udvidede (ikke-standardiserede) ASCII-tegntabel.

Tegnsæt
Computerstandarder
Åbne standarder
HTTP

HTTP eller HyperText Transfer Protocol er en protokol, som primært bruges til kommunikation på World Wide Web (WWW). Specifikationerne bestemmes af W3C (World Wide Web Consortium).

HTTP er en protokol der beder en server på TCP-port 80 (med mindre andet er angivet) om specifikke ressourcer. Serveren svarer med HTTP-protokolkode for at angive det overordnede resultat af anmodningen, og derefter typisk selve ressourcen (fx et HTML-dokument eller et billede) eller en fejlbesked.

HTTP 1.0 er forskellig fra andre protokoller (såsom FTP), idet forbindelsen afbrydes, efter at den ønskede opgave er udført (eller en serie af opgaver er udført). Dette er ideelt for WWW, hvor der henvises til sider på tværs af webservere. Det kan dog skabe problemer for programmøren, da der kan være behov for at kende brugerens nuværende situation på serveren. Dette kan registreres i en såkaldt cookie. HTTP 1.1 kan opretholde forbindelsen (Connection: keep-alive).

HTTP kan også køre over en SSL-forbindelse (kaldet HTTPS i sammenhæng), hvilket gør HTTP-transmissionen krypteret, så længe den forstås på begge sider af forbindelsen.

Den præcise beskrivelse af HTTP version 1.1 er beskrevet i RFC 2616. Efterfølgeren, HTTP/2, blev standardiseret i 2015.

Typer af forespørgsler 
HTTP definerer otte handlinger som en klient kan anmode om. De hyppigst anvendte er GET eller POST:

 GET – Bede om/læse en webside.
 HEAD – Læse en websides headerinformation.
 POST – Sender information til en webside (f.eks. fra formular hvor brugeren har udfyldt nogle oplysninger).
 PUT – (Over)skrive en webside (dvs. lagre en ny version).
 DELETE – Slette en webside.
 TRACE – Sende forespørgslen uændret tilbage (for at kontrollere forbindelsen)
 OPTIONS – Spørger hvilke metoder serveren understøtter.
 CONNECT – Anvendes med proxy-servere til SSL-tunneller.

Metoderne GET og HEAD er definerede som sikre og beregnet udelukkende til informationshentning. 
Ikke-sikre metoder (som POST, PUT og DELETE) bør i webklienten præsenteres særskilt (for eksempel som knapper i stedet for links), så brugeren er vidende om de potentielle effekter af deres anvendelse.

Se også
 HTTP 404
 InterPlanetary File System - kan erstatte http

Eksterne kilder/henvisninger 

 RFC 2616 

 
World Wide Web
Webmail

Webmail gør det muligt for en bruger at læse og skrive e-mail gennem en webbrowser. 

Webmail bliver typisk tilbudt af internet-baserede firmaer, som eventuelt bruger opsamledede informationer til markedsføring.

Webmail-tjenester, muligheder

Muligheder 
De fleste webmail-tjenester tilbyder følgende muligheder:
 Oprettelse af mapper.
 Filtrering af e-post til forskellige mapper.
 Papirkurv – til at slette e-mail.
 Adressebog – til at gemme oplysninger om venner og bekendte.

Udvidet muligheder 
Nogle webmail-tjenester tilbyder desuden følgende:
 Beskyttelse mod spammail.
 Posthentning med POP3.
 Beskyttelse mod virus.
 Ordbog til opslag når man skriver en meddelelse.

Efterhånden er det blevet standard, at også almindelige udbydere af e-mail konti tilbyder et webmail-interface udover det sædvanlige POP3-interface, således at man har adgang til sin mail i situationer, hvor man ikke kan benytte sit almindelige mailprogram.

Fordele og ulember ved webmail

Fordele
 E-mail kan læses og skrives overalt i verden hvor der er en internet-forbindelse.
 Meddelelser behøver ikke at blive hentet ned på maskinen, men forbliver på serveren.

Ulemper
 Brugeren er nødt til at forblive tilsluttet internettet indtil han/hun er færdig.
 Der er typisk kun en begrænset mængde plads til meddelelserne.
 Kan være langsomt på en sløv internet-forbindelse.

Udbydere
Den første webmail udbyder var Hotmail. Hotmail blev meget hurtigt populær og blev siden opkøbt af Microsoft. 

Den kendes nu under navnet MSN Hotmail og tilbyder stadig gratis e-mail konti, men har nu også åbnet for yderligere faciliteter (mere plads til meddelelser, spamfilter etc.) mod betaling.

Der er stor konkurrence på området, idet flere udbydere  tilbyder gratis webmail-løsninger med ekstraordinært meget plads. 

Et sådant tilbud er bl.a. lanceret af firmaet bag søgemaskinen Google under navnet gmail, hvor der i skrivende stund, 20. juli 2008, tilbydes en datalagringskapacitet pr. mail-konto på 7320,918658 MB. 

Lagrings-kapaciteten er stadig stigende.

Eksterne henvisninger
 Hotmail tilføjer reklamer til alle beskeder. Adresse listen kan ikke eksporteres. Email kan ikke hentes med POP eller IMAP.
 Gmail er E-mail fra Google På dansk. Den er reklamer støttet, men ikke i selve beskeder. Kan bruges med POP, IMAP og over WAP
 Yahoo! Danmark 
 Jubii Mail  På dansk med 300 MB diskplads

E-mailprogrammer
World Wide Web
1050

Konge i Danmark: Svend 2. Estridsen 1047-1074

Se også 1050 (tal)

Begivenheder 
 Hedeby raseres af Harald Hårderåde fra Norge under konflikten med Danmark.
 Kong (Anund Jakob) af Sverige efterfølges af (Emund den Gamle). Se Sveriges regenter.
 Lund får sin første biskop.
 Guido d'Arrezzo menes at have opfundet et nodesystem lignende vores.

Født 
 Roscelinus - den første skolastiker

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

50
1103

Konge i Danmark: Erik Ejegod 1095-1103

Se også 1103 (tal)

Begivenheder

Født 
 Kejser Toba af Japan.

Dødsfald 
 Erik 1. Ejegod
 24. august - Magnus Barfod

Eksterne henvisninger 

03
1679

Konge i Danmark: Christian 5. 1670-1699 – Danmark i krig: Skånske Krig 1675-1679

Se også 1679 (tal)

Begivenheder 
 23. august - ved freden i Fontainebleau accepterer Danmark-Norge at rømme de erobrede områder af Sverige, og hermed er den Skånske Krig i realiteten forbi
26. september - Skånske Krig med freden i Lund
 Slaget ved Bothwell Bridge.
 Habeas Corpus Act vedtages i England.
 Europæiske opdagelsesrejsende opdager Niagaravandfaldene.

Født 
 Jan Dismas Zelenka.

Dødsfald 
 4. december – Thomas Hobbes, engelsk filosof.
 Anne Conway.
 Villum Clausen – Bornholmsk frihedskæmper under det svenske styre.

Eksterne henvisninger 

79
1658

Konge i Danmark: Frederik 3. – 1648-1670 – Danmark i krig: Karl Gustav-krigen – 1657-1660 

Se også 1658 (tal)

Begivenheder 
 5. januar – Under Københavns belejring opretter Kong Frederik 3. Den Kongelige Livgarde
30. januar - Under den hårde vinter marcherer Carl Gustav over isen, først til Fyn, så over øerne til Lolland og Sjælland. Derefter slår han den danske hær ved Brandsø
 26. februar – Fredsslutning i Roskilde mellem Sverige og Danmark
30. juni - Frederik 3. opretter Den Kongelige Livgarde 
 29. oktober – Slaget i Øresund udkæmpes. Danmark fik hjælp fra Holland, hvis flåde under admiral Jacob van Obdam sejlede forbi svenskerne i Øresund og førte forsyninger og tropper til den belejrede hovedstad. 
 8. december – Bornholmske "modstandsfolk" tager den svenske kommandant Johan Printzensköld til fange. Under tumulterne bliver kommandanten dræbt. Senere giver bornholmerne øen tilbage til den danske konge.

Født 
 8. november – Gregers Daa, dansk officer (død 1712).

Dødsfald 
 19. april – Kirsten Munk, Christian 4.'s hustru (født 1598).
 3. september – Oliver Cromwell, engelsk statschef (født 1599).

Eksterne henvisninger 

58
Atlanterhavet

Atlanterhavet (eller Atlanten) er et hav, der dækker cirka 20 % af jordens overflade, og det er dermed verdens næststørste hav, kun overgået af Stillehavet. Det har navn efter titanen Atlas.

Hvis man tæller de tilstødende have med, dækker Atlanterhavet et areal på 106.450.000 km², med en gennemsnitlig dybde på 3.332 meter, og det giver et rumfang på 354.700.000 km³. Hvis man ikke tæller de tilstødende have med, dækker Atlanterhavet et areal på 82.362.000 km² med en gennemsnitlig dybde på 3.926 meter, og det giver et rumfang på 323.600.000 km³. Den største dybde er på 9.200 meter.

Havbundens alder varierer meget. For ca. 55 millioner år siden begynde den midtatlantiske ryg at åbne sig og presse lava op, som stivnede og dannede ny havbund. Jo nærmere man kommer den midtatlantiske ryg, jo yngre er havbunden. Midtryggen løber også i dag ned igennem Atlanterhavet fra nord til syd. Med sine 65.000 km er den meget længere end nogen bjergkæde på land. Den rager 3-5 km op over den øvrige havbund, og går midt gennem Island.

Den midtatlantiske ryg er en undersøisk bjergkæde, der bliver presset op og til siden af den underliggende lava. Amerika og Europa/Afrika bliver således skubbet væk fra hinanden med en fart af ca. 2 cm om året. Dermed bliver Atlanterhavet hele tiden større.

Nogle af verdens rigeste fiskeforekomster findes ved Atlanterhavets banker, f.eks. Newfoundlandsbankerne og bankerne omkring De britiske øer og Norge på et par hundrede meters dyb.

En lang række store havpattedyr lever i Atlanterhavet; mod nord tæt ved Ishavet findes hvalroser og søkøer, mens andre dyr som blåhvalen og spækhuggere findes i stort set hele havet. I de varmere områder findes grindehvaler, kaskelothvaler og forskellige arter af delfiner.

Se også 
 Den termohaline cirkulation
 Golfstrømmen
 Grønlandspumpen
 Verdenshave

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Kænozoikum
Mesozoikum
Judy Garland

Judy Garland (født Frances Ethel Gumm;10. juni 1922, død 22. juni 1969) var en amerikansk skuespillerinde og sangerinde.

Judy Garland blev født i 1922 i Grand Rapids i Minnesota og fik kælenavnet: "Den lille fugl med den store stemme".
af sin far Francis "Frank" Gumm og sin mor Ethel Milne.

Hendes kendingsmelodi var "Over the Rainbow" fra musicalfilmen Troldmanden fra Oz (eng. The Wizard of Oz), som havde premiere i 1939. Senere var hun med i filmene Mød mig i St. Louis, Easter Parade og En stjerne fødes.

Hun var gift fem gange: med David Rose (1941-1944), Vincente Minnelli (1945-1951), som hun fik Liza Minnelli med, Sidney Luft (1952-1965), som hun fik Lorna Luft og Joey Luft med, Mark Herron (1965-1969) og fra 1969 til sin død med Mickey Deans.

I begyndelsen af 1969 var Garlands helbred forværret, og hendes sidste koncertoptræden var i marts 1969 i København. Hun døde samme år i en alder af 47 år efter en overdosis af barbiturater.

I Januar 2017 valgte familien at flytte Garlands jordiske rester, fra Ferncliff Cemetery I New York, til Hollywood Forever Cemetery I Hollywood Los Angeles.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Minnesota
Hollywood Walk of Fame
Oscar-nominerede skuespillere
Amerikanere i 1900-tallet
Juleevangeliet

Juleevangeliet er den danske betegnelse for Lukasevangeliet kapitel 2 () vers 1-14, nogle gange vers 1-20, der beretter om Josefs og Marias rejse fra Nazaret til Betlehem, Jesu fødsel i stalden, englenes budskab til hyrderne og deres besøg hos barnet i stalden.

Referencer 

Evangeliet
Juli

Juli er årets syvende måned. Den er opkaldt efter Julius Cæsar. Ældre dansk navn: Ormemåned. I første halvdel af måneden bærer lindetræerne store mængder af lysegule blomster med fin duft.

Juli i Danmark

Normaltal for juli 
 Middeltemperatur: 16,9 °C
 Nedbør: 65 mm
 Soltimer: 227

Vejrrekorder for juli måned 

 1903 - Den laveste lufttemperatur målt i juli: -0,9 °C i Gludsted Plantage.
 1904 – Den tørreste med kun 15 mm nedbør.
 1922 – Den solfattigste med kun 137 soltimer.
 1931 – Den vådeste med hele 140 mm nedbør.
 1979 – Den koldeste juli med en middeltemperatur på 13,6 °C. Max- og minimumtemperaturen var hhv. 23,9 og 4,0 °C.
 1983 – Denne juli tangerede med tørkerekorden på 15 mm fra 1904.
 1994 – Denne juli tangerede med tørkerekorden på 15 mm fra 1904, hvilket også skete i 1983.
 2006 – Den varmeste juli med en middeltemperatur på 19,8 °C. Max- og minimumtemperaturen var hhv. 33,5 og 4,7 °C.
 2007 – Denne juli blev den næstvådeste juli i 135 år med et landsgennemsnit på 127 mm nedbør.
 2018 – Den solrigeste juli med 339 soltimer.
 2022 - Den højeste lufttemperatur målt i juli: 35,9 °C i Abed på Lolland.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Dmi: Månedens vejr 

Måneder
Jacob Gade

Jacob Thune Hansen Gade (29. november 1879 i Vejle – 20. februar 1963 i Thorøhuse) var en dansk komponist, violinist og dirigent.

Jacob Gade tjente sig op nedefra. Han begyndte som spillemand i sin fars orkester hjemme i Vejle; men allerede som 16-årig tog han til København. Her opnåede han efterhånden at blive kapelmester på nogle af byens største restauranter og teatre.

I 1919 rejste han til USA og spillede sig til en plads som violinist i et af New Yorks symfoniorkestre; men i 1921 vendte han tilbage til København til en stilling som kapelmester i Palads-biografen. Det var her, at han i 1925 komponerede Jalousie, Tango Tsigane til en film og dermed begyndte vejen mod verdensberømmelse. Tango Jalousie er en af de mest populære og mest spillede melodier, der nogensinde er komponeret.

I 1931 trak Gade sig tilbage og virkede fra nu af kun som komponist. Han flyttede til Thorøhuse syd for Assens i 1943 og boede der til sin død i 1963. Han fik i 1971 gaden for sin sidste residens opkaldt efter sig. 1956 var han blevet Ridder af Dannebrog.

Ved sin død stiftede Gade testamentarisk Jacob Gades Legat, der bygger på hans formue og stadig indtjener royalty på hans musik. Legatet gives til unge talentfulde musikere.

Eksterne henvisninger 
 
 Artikel om Tango Jalousie
 

Komponister fra Danmark
Violinister fra Danmark
Dirigenter fra Danmark
Personer fra Vejle
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere i 1900-tallet
Riddere af Dannebrog
Jagthorn

Et jagthorn er et instrument af typen messingblæser. Da et jagthorn ikke har ventiler, er man begrænset til at bruge naturtonerne. Jagthornet bruges mest som signalhorn under jagt.
Jagthorn findes i to typer: Fürst Pless og Parforce.

Fürst Pless-hornet er det lille horn og er det bedst anvendelig til jagt af de to. Det er stemt i tonen B og har en rørlængde på ca. 135 cm.

Parforce-hornet findes i to udgaver med en diameter på henholdsvist 51 cm og 34 cm. Disse horn er også stemt i B og har en rørlængde på ca. 270 cm.
Parforce-hornene klinger en oktav dybere end Fürst Pless-hornet.

Messingblæseinstrumenter
Horn
Janteloven

Janteloven er en række "love" opridset i romanen En flygtning krydser sit spor (1933) af Aksel Sandemose. Romanen beskriver hovedpersonen, Espen Arnakkes, opvækst i den fiktive by Jante (heraf lovens navn) i begyndelsen af det 20. århundrede.

Aksel Sandemose voksede selv op i Nykøbing Mors, og byen bliver ofte fremhævet som model for hans litterære Jante. Selv vedkender han sig i forordet til bogen kun at have benyttet Nykøbing Mors som netop model til Jante i det ydre omrids. Men den reelle og langt alvorligere anklage i bogen går på, at der findes et universelt Jante, som alle er skyldige i at bidrage til. Janteloven er hverken bundet til Nykøbing Mors, til Danmark eller til begyndelsen af det 20. århundrede, men til den måde mennesker behandler hinanden på. Sandemose:

Jantelovens 10 bud
Jantelovens 10 bud lyder som følger:

"Du skal ikke tro, du er noget."
"Du skal ikke tro, at du er lige så meget som os."
"Du skal ikke tro, at du er klogere end os."
"Du skal ikke bilde dig ind, at du er bedre end os."
"Du skal ikke tro, at du ved mere end os." 
"Du skal ikke tro, at du er mere end os."
"Du skal ikke tro, at du dur til noget."
"Du skal ikke le ad os."
"Du skal ikke tro, at nogen bryder sig om dig."
"Du skal ikke tro, at du kan lære os noget."

Straffeloven 
I bogen tilføjes de ti bud et ellevte i Jantes straffelov. Det er formuleret som et spørgsmål og lyder:

11. Du tror måske ikke at jeg ved noget om dig?

Et citat er bedst til at beskrive anvendelsen af straffeloven:

Ændret betydning 
Sandemose skrev om arbejderklassen i byen Jante og om en kreds af mennesker med samme sociale position.
Senere har janteloven fået ændret betydning: til dem der vil bryde ud af deres sociale lag og nå en højere position i samfundet generelt.

Noter

Litteratur 
 

Dansk kultur
Nordjyllands Amt

Nordjyllands Amt blev oprettet i 1970 ved en sammenlægning af de daværende Hjørring og Aalborg amter. 

Desuden kom amtet til at omfatte Vester Han Herred (Fjerritslev) fra Thisted Amt. Hobro og nærmeste omegn samt Hadsund Syd fra Randers Amt. Endelig blev et par små områder overført til Farsø Kommune fra Rinds Herred i Viborg Amt

Kommuner i Nordjyllands Amt

Amtsborgmestre 
 1970 – 1978 Grete Kirketerp Nielsen, (født 1910, død 1998), (Venstre).
 1978 – 1983 Jens M. Nielsen, (født 1919, død 1983) (Socialdemokraterne).
 1983 – 1997 Søren Madsen, (født 1932, død 2002) (Socialdemokraterne). 
 1998 – 2007 Orla Hav, (født 1952) (Socialdemokraterne). Senere regionsrådformand og folketingsmedlem.

Strukturreformen 
Som led i strukturreformen ophørte amtet pr. 31. december 2006. Dets opgaver videreføres af de nordjyske kommuner, Region Nordjylland og staten.

De nye kommuner i det gamle Nordjyllands Amt 

Desuden videreføres Læsø Kommune i den udstrækning, som kommunen (Byrum-Vesterø-Hals) havde ved sin oprettelse i 1842. Endelig blev Morsø og Thisted en del af Region Nordjylland i 2007.

Statistisk kilde 
Danmarks Statistik, Statistikbanken.dk

Eksterne henvisninger 
Amtets hjemmeside blev nedlagt i august 2007. En tidligere kopi kan ses på Internet Archive Wayback Machine

Se også 

Danmarks amter (1970-2006)
Etableret i 1970
Ophørt i 2006
POP3

POP3 står for Post Office Protocol version 3
(PostKontorProtokol version 3)

POP3 bruges til at hente post fra en e-mail server til ens egen computer gennem TCP/IP-protokollen. At hente post på denne måde kaldes populært at poppe sin konto.

POP3, SMTP og IMAP virker alle gennem en internet-forbindelse.

POP3 er en hent-protokol (klienten henter data fra serveren), hvorimod SMTP er en send-protokol (klienten sender data til serveren uden at blive forespurgt).

En stor forskel mellem SMTP og POP3 er, at SMTP ikke kræver nogen form for identifikation såsom brugernavn og kodeord. Dette gør SMTP ubrugelig til at hente beskeder.

POP3 virker over TCP-porten 110.

Eksterne henvisninger 
 Post Office Protocol – Version 3 , original RFC1939

Elektronisk post
Port

Ordet port har flere betydninger. Etymologisk kommer ordet port fra latin porta og betyder passage, gate eller fra gammelfransk porte; dør.

Passage 
 Port (indkørsel)
 Ladeport
 Bovport
 Slotsport
 Borgport
 Byport
 Garageport

Computer 
Port i computersammenhæng kan have disse betydninger:
 Hardwareport
 ip-port

Geografi 
 Port er en bydel i Beirut.

Andet 
 Den Høje Port, Porten - betegnelse for regeringen i Konstantinopel. Navnet stammer fra den gamle skik, at fyrsten siddende i paladsporten afsagde domme og gav love og påbud. Sultan Orhan skal have været den første, som kaldte sit palads i Bursa "Den Høje Port".

Se også 
 Lem (luge)
 Portvin "porter"

Kilder/referencer 

Andre gennemgange
Cynosura

Cynosura (gr.  "hundehale") var i den Græske mytologi en nymfe. 

Ifølge legenden opfostrede hun Zeus og gemte ham fra hans fader Kronos. Da hun døde, satte Zeus i taknemmelighed hende på himlen som polarstjernen.

Nymfer
AD

Forkortelsen AD har flere betydninger:

 Active Directory – (AD) er en indførelse af LDAP for primær brug i Windows miljøet.
 Anno Domini – latin og betyder (i det) Herrens år
 Analog-til-digital-konverter – omsætter et analogt signal til et digitalt signal
 Art Director – AD (og AD'er) bruges i reklamebranchen om den medarbejder der skitserer de grafiske linjer for en kampagne
 Airworthiness Directive – Eftersyn/ændringer der kræves udført for at holde et luftfartøj luftdygtigt
 ad – latin og betyder "til". Ad punkt 1 betyder også vedrørende første punkt.
 AD – forkortelse for Attack Damage i computerspil.

Se også 
 Dungeons & Dragons – en version (Advanced Dungeons and Dragons) forkortes ofte AD&D
Frugt

Hos mange plantearter spiller frugten en vigtig rolle i spredningen af frøene. Dette kan for eksempel foregå ved hjælp af frugtkød, der har en tiltrækkende funktion/effekt på dyr. De kan spise frugten, og sprede frøene gennem deres ekskrementer. Tørre kapsler der ryster frø som fra en peberbøsse når vinden rusker i dem, er en anden type frø i planteriget.

Botanisk set 
Botanisk set er en frugt en struktur hos dækfrøede planter, udviklet fra frugtanlægget, der indeholder frø udviklet fra frøanlæg. Hos mange planter er det, man almindeligvis opfatter som "frø", i virkeligheden små uåbnede frugter, idet de er udviklet fra ét frugtanlæg. Det gælder for eksempel mælkebøtte (Taraxacum) og alle græsser.

<center>
{| class="wikitable" border="1"
|+ Frugter kan som tommelfingerregel inddeles i nogle hovedgrupper, på grundlag af kødethed og antallet af frø
! 
! Tør frugt
! Kødet frugt
|-
| Få frø
| Nød, fx agern hos eg (Quercus)
| Stenfrugt, fx kirsebær og blomme (Prunus)
|-
| Mange frø
| Kapsel, fx valmue (Papaver)
| Bær, fx [[Ribs-slægten|ribs ('Ribes)]] og Agurk (botanisk slægt)
|}
</center>

 Kulinarisk set 

I dagligsproget anvendes ordet frugt (spiselig frugt) normalt om strukturer fra planter, der bruges i det søde køkken, i modsætning til grøntsager. Botanisk set er mange grøntsager dog frugter, f.eks. agurk og græskar. Ordet anvendes dog også om andre produkter der høstes, f.eks. "havets frugter", og billedligt om et resultat der "høstes" ("frugten af ens anstregelser"). Folk diskuterer ofte, om en vare er en frugt eller en grøntsag. For eksempel bliver tomaten anset for at være en frugt hos forskere, men derimod betragtet som en grøntsag hos dyrkerne. De fleste kunder mener dog, at en tomat er en grøntsag.

Frugter der er almindeligt kendt i Danmark
 Abrikos
 Ananas
 Ananaskirsebær
 Appelsiner
 Aubergine
 Avocado
 Banan
 Blomme
 Brombær
 Chili
 Citron
 Fersken
 Grapefrugt
 Hindbær
 Jordbær
 Kirsebær
 Kiwi
 Klementin
 Krægeblomme
 Kvæde
 Lime
 Litchi
 Mandariner
 Multebær
 Melon
 Mango
 Nektarin – En slags fersken
 Oliven
 Papaya
 Paprika
 Pære
 Tomat
 Æble

 Kaktusfrugter 
Eksempler på spiselige kaktusfrugter - der findes mange flere end de listede:
 Carnegiea gigantea - frugten fra denne
 Dragefrugt - flere varianter
 Opuntia ficus-indica - frugten fra denne

 Litteratur 
 Ulla Wicksell: Skovens bær og frugter'', 2000,  (beskrivelser af bærrene og mange madopskrifter)

Se også 
 Grøntsag
 Krydderi
 Hans Christian Bredsted
 Kompot

 
Plantemorfologi
Grøntsag

Betegnelsen grøntsag eller grønsag anvendes indenfor ernæringslære og i kulinarisk sammenhæng om den gruppe af (dele af) planter, som bliver anvendt ernæringsmæssigt, men ikke regnes for at tilhøre grupperne blomst, frugt, nød, urt, krydderi, korn eller gryn.

Bælge 

Bælgplanter indeholder proteiner og supplerer dermed med vigtige aminosyrer.
 Bønner
Kikærter
 Sojabønne. Indeholder proteiner og supplerer dermed med vigtige aminosyrer.
 Ærter

Frugtlegemer og blomsterlegemer. 
 Artiskok
Blomkål
 Broccoli
 Majs
 Peberfrugt
 Squash

Krydderurter og andet spiseligt 
 Bellis, tusindfryd
 Birkeblade
 Brændenælde
 Bøgeblade
 Citronmelisse
 Fuglegræs
 Hyldeblomst
 Kløver
 Kodriver
 Løvetand, mælkebøtte
 Løvstikke
 Manna
 Rosenblade
 Røllikeblade
 Skovsyre
 Skvalderkål
Strandkål
 Vejbred

Kål 
 Grønkål
 Hvidkål
 Kinakål
 Rosenkål
 Rucola (kaldes også arugula eller sennepskål)
 Rødkål
 Spinat

Rodgrøntsager

Lagdelte 
 Hvidløg
Løg
 Porre
 Purløg
 Skalotteløg
Rødløg

Rodfrugter 
 Gulerødder
Ingefær
 Jordskok
 Kartofler
 Knoldselleri
 Kålroe (eller Kålrabi)
 Majroe
Pastinak
 Persillerod
 Rødbede
Sukkerroe
Yams

Salater 
 Grøn salat
 Icebergsalat/Issalat

Spirer/Stængler 
 Asparges
Bambusskud
 Bladselleri
 Bønnespirer
 Rabarber

Se også 

 Frugt
 Krydderi
 Madopskrift
 Mikrogrønt
 Spiselige alger
Dungeon Master

En Dungeon Master (eller GameMaster/GM) er spillemesteren i rollespil, en person som er fortælleren. Han eller hun har klargjort et eventyr som spillerne skal ud på. Spillemesteren bestemmer så også udfaldet af hvad de forskellige handlinger udgør og hvad der sker når spilleren foretager sig noget.

Spillemesteren skal også gøre det sjovt for spillerne, og laver en god balance så ikke der kommer for stærke/svage monster så spillet ikke bliver sjovt mere.

Gode spillemestre har et godt overblik, skarpe vitser og en masse ideer.

Se også spillemester (Game Master)

 Dungeon Master Encyclopaedia (en)(fr) 
 Dungeon Master – forum (en) 

Rollespil
Familie Journal

Familie Journal (egentlig Illustreret Familie Journal og senere Familie Journalen) er et dansk familieugeblad der er udkommet siden 7. januar 1877, det blev grundlagt samme år af Carl Aller og hans kone, Laura Aller, der blev dets første redaktører. Siden 1930 har bladet været udgivet af Aller Press.

Bladet henvendte sig fra begyndelsen særligt til småborgerskabet med underholdningsstof, bl.a. i form af noveller samt oplysende artikler om bl.a. madlavning. Det blev hurtigt en oplagssucces og er indholdsmæssigt senere blevet udvidet med livsstilsstof og brevkasser. Disse brevkasser har været haft forskellige eksperter som f.eks. zoologen Jens Olesen i naturbrevkassen.

Familie Journal udkommer i et oplag på 149.569  (2. halvår 2014). Det har de senere år oplevet en massiv oplagstilbagegang; i 1. halvår 2007 udkom det således i 204.000 eksemplarer. Efter at have været Danmarks største ugeblad blev Familie Journal i midten af 1980'erne overhalet af SE og HØR, men har siden generobret førerpositionen.

Chefredaktører igennem tiden har været Laura Aller, Valdemar Aller, Mogens Aller, Aage Grauballe, Anker Svendsen-Tune, Peter Dall og siden januar 2009 Anette Kokholm.

Referencer

Kilder og eksterne henvisninger
 Familie Journals hjemmeside 
 Historien om Familie Journal 

Etableret i 1877
Tidsskrifter fra Danmark
Aller Media
Sai Baba

Sai Baba (23. november 1926 – 24. april 2011) var en indisk guru. Han blev født i landsbyen Puttaparthi i delstaten Andhra Pradesh, og fik navnet Sathyanarayana Raju. Han døde den 24. april 2011 efter længere tids sygdom i sin hjemby. 

Sai Babas lære handler om uselvisk næstekærlighed og enhed. Hans tilhængerskare, som skulle være på op mod 50 millioner mennesker, betragter ham som et guddommeligt væsen på linje med Jesus og Buddha eller som en avatar, dvs. en guddommelig inkarnation, af såvel en tidligere guru som guden Krishna.

Sai Baba var kendt for udførelse af mirakler, hvor han materialiserede hellig aske, som han strøede om sig til disciplene. Men også mere værdifulde genstande, som ure og halskæder, indgik i hans mirakler. Desuden skulle han kunne foretage helbredelser og dødeopvækkelser.

I 1940 erklærede han sig som Sathya Sai Baba, en reinkarnation af Sai Baba fra Shirdi, som var en helgen, der døde i 1918. Samme år grundlagdes Sai Babas Ashram, Prashanti Nilayam (= "den højeste freds bolig").

Sai Baba anbefalede at leve et rent liv. Han lagde vægt på den nære forbindelse mellem ham og den enkelte discipel. Sai Baba blev beskyldt for fup og svindel samt – ikke mindst – for pædofili, som det blev dokumenteret i en tv-dokumentar-udsendelse i Danmarks Radio i 2002. Beskyldningerne afvistes af bevægelsens nuværende danske medlemmer. Sai Baba blev aldrig retsforfulgt og følgelig ikke dømt for at have begået nogen kriminel handling.

Eksterne henvisninger 

 Den internationale Sai Baba organisation
 Den danske Sai Baba organisation

Religiøse ledere
Personer fra Indien
Personer døde af hjertestop
Tom Kristensen

Der findes flere personer med navnet Tom Kristensen

 Tom Kristensen (forfatter) (1893–1974), dansk forfatter og kritiker.
 Tom Kristensen (sportsmand) (født 1967), dansk racerkører.
 Tom Kristensen (krimiforfatter) (født 1955) – en norsk krimiforfatter.
 Tomm Kristiansen – norsk journalist og forfatter.
 Tom Kristensen (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm fra 1945 instrueret af Hagen Hasselbalch om forfatteren Tom Kristensen

Se også 
 Tom
 Kristensen