Казанлък

Казанлъ̀к () е град в централна България, административен център на едноименната община в област Стара Загора. Броят на населението му го поставя на 2-ро място в областта и на 20-о в страната. По данни на ГРАО към 15 септември 2023 г. в града живеят 48 661 души по настоящ адрес и 53 831 души по постоянен адрес.

Казанлък е център на Розовата долина. В града се намира най-голямата и най-добре запазена в страната тракийска гробница, включена в списъка на ЮНЕСКО и Музеят на розата. Наблизо е античният град Севтополис и Долината на тракийските царе.

География 

Казанлък е разположен в Казанлъшката котловина, която е част от Задбалканските котловини. През Казанлък минава Европейски транспортен коридор № 9. Казанлък се намира на 194 км източно от София, на 185 км западно от Бургас, на 36 км северозападно от Стара Загора, на 114 км североизточно от Пловдив и на 320 км югозападно от Варна. През Казанлък се пресичат пътищата София-Бургас и Стара Загора – Велико Търново. В близост е Националният балнеоложки комплекс в град Павел баня.

Казанлък е важен транспортен, стопански, научен, културен, търговски и здравен център, който оказва влияние не само върху общината, но и върху област Стара Загора и Южен централен район.

Климат 
Климатът е преходно-континентален, с по-голям брой слънчеви дни, със средногодишна температура от 10,7 градуса по Целзий. Лятото е умерено топло, валежи падат рядко, а зимата е мека, с редки снеговалежи. Средната температура през януари е над 0 градуса, докато средната температура през юли е 23 градуса по Целзий.

Население 
 Численост
Численост на населението според преброяванията през годините:

Преброяване на населението през 2011 г. 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

История

История на града 

Първото селище на територията на днешния град възниква през новокаменната епоха (неолита). През енеолита и бронзовата епоха животът на селището продължава. През V-IV век пр. Хр. тракийският град Севтополис, носещ името на тракийския цар Севт I, става столица на тракийската Одриска държава – една богата цивилизация в долината на древната Тонзос – днешната река Тунджа. Днес градът се намира под водите на язовир „Копринка“, на 5 км западно от града. Разкрит е при строителните работи на язовира. Археологическите разкопки са в периода 1948 – 1954 г. и са ръководени от проф. Д. П. Димитров и проф. М. Чичикова. От това време са откритите вече 12 гробници начело с Казанлъшката, които дават отлична представа за бита на траките. На територията на общината се намират доказателства за походите на Александър Македонски и Филип Македонски. За кратко време тук са обитавали и гръцки, келтски и персийски завоеватели.

Артефактите, намерени в Долината на розите, датиращи от римско време, са много. Оттогава за първи път се разбира, че в района се отглеждат рози. В трактата на Плиний Млади се описват над 20 сорта рози. На един от тези сортове той дава названието Тракийска роза. Розата е гравирана на една от тракийските монети. Казанлъшкият край влиза в границите на Първото българско царство през 815 г., след като се сключва 30-годишният договор между хан Омуртаг и Византия.

Днешният Казанлък е възникнал в края на XIV век на левия бряг на Старата река, след като османците унищожават българското селище на десния бряг на реката. До края на XIX век градът е бил известен с производството на розово масло, казанджийски изделия, аби и гайтани. Единствено на територията около Казанлък маслодайната роза, пренесена от Индия през Персия, Сирия и Мала Азия, намира благоприятни условия за развитие – висока влажност, подходяща температура и леки песъчливи канелено-горски почви. В Казанлък се създава първата розотърговска къща (на Дончо Папазов през 1820 г.).Търговията се разраства и през 50-те години на XIX век Димитро, заедно с брат си Ботьо, поемат фирмата на баща си. През 1858 година те основават първата българска търговска къща за износ на розово масло „Дончо Папазоглу и синове“ като тя става една от най-големите търговски къщи по българските земи. Братята изнасят розово масло за цял свят. Търговската им къща „Братя Папазоглу“ има кантори за продажба на розово масло в Цариград (където работят с Хр. Тъпчилеща), Александрия (Египет), Париж, Марсилия, Лайпциг, Лондон, Триест, Виена и Ню Йорк. Партньори и кредитори на братя Папазоглу са Христо Тъпчилещов (абаджия и търговец), Иван Евстратиев Гешов, Евлоги и Христо Георгиеви, Коста Паница (майор, един от строителите на българската армия), Марко Балабанов (юрист и политик) и други видни българи. Казанлък е център на розопроизводството в България, а казанлъшкото розово масло добива известност, като печели златни медали на изложенията във Виена, Лондон, Филаделфия, Париж, Милано и Антверпен.

По време на Руско-турската освободителна война Казанлък е център на ожесточени бойни действия. След Освобождението на България от турско иго занаятите западат поради загубата на пазарите в огромната Османска империя и започва съвременното развитие на града. След Освобождението в града се развива много добре текстилната промишленост. На територията на града се намират военният завод „Арсенал“, както и заводът за самолетни части „Капрони“ – от 1930 до 1945 г. (от 1961 г. – завод за хидравлични зъбни помпи).

През 2004 г. проф. Георги Китов открива в могилата Голямата Косматка край Шипка (град) златната маска на Терес I и бронзовата глава на Севт III. Това значимо откритие обуславя непрестанния наплив на туристи към община Казанлък. Откритията на проф. Г. Китов, Тракийската гробница, древният град Севтополис, както и редица други исторически паметници, правят община Казанлък привлекателна дестинация както за българските, така и за чуждестранните посетители.

В ранно неолитната селищна могила в града от палеоорнитолога проф. Златозар Боев са открити костни останки от 8 вида птици – тетрев (Tetrao tetrix), голяма дропла (Otis tarda), сив жерав (Grus grus), ням лебед (Cygnus olor), скален орел (Aquila chrysaetos), глухар (Tetrao urogallus), бухал (Bubo bubo) и сива врана (Corvus cornix). Първите 3 вида са изчезнали от пределите на страната, а находката от тетрев е първото доказателство за принадлежността на тази ценна ловна птица към орнитофауната на България.

Произход на името 
Сегашното име на Казанлък датира от османското му създаване и произлиза от турското Акче Къзанлар (akçe kızanlar – бели момичета), когато султан Мурад I съзира посрещащите го момичета. В началото на XV век използваното име на града в османски документи е Акче Къзанлък. Съвременният начин на изписване на името се свързва с руските войски, които провеждат няколко военни действия в района на Балканския полуостров. Това било съпроводено с изготвянето на топографски карти. В тях руските военни вписват градчето с характерната славянска транскрипция и така в Акче Къзанлък буквата „ъ“ е заместена с „а“ и приема името Казанлък. Така постепенно името Акче Къзанлък се замества от използваното и днес Казанлък.

Религии 
Най-многобройни са представителите на източноправославното християнство. В града има също църкви и представители на другите клонове на християнската вяра: протестантство – петдесятници; баптисти; адвентисти и католицизъм – мисия на салезианите на Дон Боско.

Източноправославни храмове 

 Православна църква „Рождество Христово“
 Катедрален храм „Свети Йоан Предтеча“
 Православна църква „Свети Пророк Илия“
 Православна църква „Успение Богородично“
 Православна църква „Света Троица“
 Православна църква при Девически манастир „Въведение Богородично“

Храмове на други религиозни общности 

 Евангелска баптистка църква
 „Свети Йосиф“, източнокатолическа църква
 Евангелска петдесятна църква „Витания“
 Църква на адвентистите от седмия ден
 Българска евангелска църква – Казанлък
 Ески джамия (Старата джамия)

Икономика 

Казанлък е втората по големина и значимост община в икономиката на област Стара Загора. В община Казанлък активна стопанска дейност през 2006 г. осъществяват 2541 фирми. Общите им приходи от дейността възлизат на 673 368 000 лв. Опериращата ефективност е 1,26. Производствените предприятия са 328. Най-голяма относителна тежест имат машиностроенето (оценка по приходи от дейността). В Казанлък има добре развито машиностроене, представено от предприятия като „М+С Хидравлик“, „Капрони“, „Зино“, „Суперабразив“, „Индустриалтехник“, „Катанимпекс ЕООД“, „Хидропневмотехника“, „Шипка ООД“. В града са концентрирани около 90% от мощностите в подотрасъл „Хидравлика и пневматика“ на страната.

Най-динамично се развиват производството на химически вещества и влакна (оперираща ефективност от 28,47 пункта); дървообработващата промишленост (20,68 пункта ОЕ*) и текстилната промишленост (18,42 пункта ОЕ). С търговия и услуги се занимават 1294 фирми. Заети с трудова дейност в предприятия, работещи на територията на общината, са 21 915 души. През 2003 г. наетите работници (19 436 души) имат годишен доход от заплати и други възнаграждения от средно 2801 лв.

Предприятието от военно-промишления комплекс в страната „Арсенал“ осигурява работа на значителна част от населението на града и близките селища. Аркомат България ЕООД произвежда кабелни комплекти за автомобилната индустрия.

Казанлък е център на текстилната промишленост. На територията му работят предприятията „Катекс“ – за производство на вълнен текстил; „България — К АД“ (предприятие за производство на конци, прежди за ръчно и машинно плетене, хавлии и хавлиени изделия); „Севт“ (за технически тъкани); „Филтекс“ (текстилно предприятие за производство на изкуствена коприна). Млекопреработвателното предприятие „Маркели“ е специализирано в преработката на мляко и млечни продукти.

Казанлък е център на розопроизводителен район с вековни традиции при извличането на розово масло и на други етерични масла – мента, лавандула, босилек, невен. Цената на един килограм българско розово масло достига до 5000 евро на международните пазари. През 1820 г. Дончо Папазоглу създава първата в България фабрика за розово масло. Добър потенциал имат овощните и фуражните култури. 2004 г. е една от най-успешните за стопаните и за преработвателите на розов цвят. В Казанлък се намира единственият Музей на маслодайната роза в света.

В град Казанлък се произвеждат струнни музикални инструменти и електропорцелан. Наблюдава се развитие в сферата на ИТ индустрията, продажбата и сервиза на компютърна и офис техника.

Туризмът в община Казанлък има утвърдени традиции и отлични предпоставки за бъдещо развитие на основата на близостта до живописния национален парк Централен Балкан; горещите минерални извори с лечебни свойства около с. Овощник; казанлъшката маслодайна роза. В Казанлък се намира и единственият в света Музей на маслодайната роза. Амбицията на община Казанлък е празникът на розата да се превърне в национален, а отглеждането на рози и производството на розово масло да се развива приоритетно.

През 2005 г. община Казанлък първа в област Стара Загора поема администрирането на местните данъци и такси – сума от над 5 млн. лв. годишно.

През 2008 г. в Казанлък ще бъдат построени шест големи обекта, които ще придадат нов облик на града и ще подобрят обслужването на населението в община Казанлък. Част от библиотека „Искра“ ще се премести в нова сграда.

Транспорт 
Казанлък има гара на Подбалканската жп линия София-Карлово-Тулово-Сливен-Бургас / Варна, с връзки от Тулово и Дъбово с влаковете за Стара Загора, Трявна, Велико Търново и Горна Оряховица / Русе. Градският транспорт се осъществява от автобусни линии (до 1999-и от тролейбуси). Автобусни линии с номера 1, 12 и 13 обслужват гражданите на община Казанлък. Други превозват хората от селата, както и от населените места на други общини до Казанлък. От началото на 2021 г. започват да се движат електробуси по вътрешноградските линии (1;8;10;11;12;13) като това помага за опазването на чистотата на въздуха и по-комфортния превоз за пътниците. Летището на Казанлък се намира близо до града, до с. Овощник.

Политика

Кмет 
Галина Стоянова – кмет на община Казанлък

Побратимени градове 
Казанлък е побратимен град с:

Обществени институции 
 Читалище „Искра“ – едно от първите читалища в България, основано през 1860 г.
 Читалище „Възродена искра“
 Читалище „Жар“
 Палата на физиката – закрита през 2014 г.
 Национална школа по физика на Теодосий Теодосиев

Здравеопазване 
Населението на пет общини – Казанлък, Павел баня, Николаево, Гурково и Мъглиж се обслужва от „МБАЛ – Казанлък“. В града има и частни болници.

Образование 
На територията на община Казанлък има 4 начални, 19 основни училища, средните общообразователни учебни заведения също са 4.

В град Казанлък се намира най-изявената в страната Школа по физика и приложна математика. Възпитаниците ѝ са носители на награди от международни и национални олимпиади. Във всички училища има изградени кабинети по информатика. Броят им във всички училища достига 310.

Основни училища 
 ОУ „Георги Кирков"
 ОУ „Кулата“
 ОУ „Никола Вапцаров“
 ОУ „Мати Болгария“
 ОУ „Чудомир“
 ОУ „Св. П. Хилендарски“
 ОУ „Антон Страшимиров“

Гимназии 
 Профилирана хуманитарна гимназия „Св. св. Кирил и Методий“
 Професионална гимназия по лека промишленост и туризъм
 СУ „Екзарх Антим I“
 Профилирана гимназия „Академик Петко Стайнов“
 ППМГ „Никола Обрешков“
 ПГ „Иван Хаджиенов“-наследник на най-реномирания Техникум по механотехника в града
 ПГ по транспорт и транспортен мениджмънт
 Национална гимназия по пластични изкуства и дизайн „Акад. Дечко Узунов“
 Професионална гимназия по строителство

Култура и забележителности 

В Казанлък се намират следните забележителности от Стоте национални туристически обекта на Български туристически съюз:
 Литературно-художествен музей „Чудомир“
 Национален парк-музей „Шипка-Бузлуджа“
 Казанлъшката гробница – най-добре запазената в България тракийска гробница
 Връх Шипка
 Връх Бузлуджа
 Голямата Косматка – гробница на тракийския цар Севт
 Художествена галерия – Казанлък
 Дом на културата „Арсенал“
 Военен клуб – Казанлък
 Кино „Искра“
 Библиотека „Искра“
 Театър „Любомир Кабакчиев“

Музеи и други забележителности 
 Дом „Петко Стайнов“
 Палата на физиката (клон на Национален политехнически музей)
 Къща музей „Ненко Балкански“
 Къща музей „Дечко Узунов“
 Исторически музей „Искра“
 Музей на розата
 Етнографски комплекс „Кулата“
 Долината на тракийските владетели
 Голямата Косматка
 Лъвова чешма

Редовни събития 
 Празник на розата
 Международен фолклорен танцов фестивал
 Бирен Фест „Долината на розите“
 Чудомирови празници
 Празници в долината на тракийските владетели
 Музикален празник „Академик Петко Стайнов“

Личности, свързани с Казанлък

Кметове на Казанлък 
 Кметове на Казанлък – Кметове на община Казанлък от 1878 г. до 2007 г.

Родени в Казанлък 
  Петко Клисуров – художник
  проф. Ненко Балкански – художник
  Христо Манолов – композитор
  Иван Милев – художник
  Михаил Тенев – управител на БНБ, министър
  Матей Георгиев – учител, писател, адвокат
  Иван Найденов – просветен деец, журналист
  Димитър Душанов – учител, преводач
  проф. Генчо Пирьов – педагог
  ст.н.с. Генчо Скордев – архитект
  акад. Петко Стайнов – композитор
  проф. Петко Стайнов – юрист
  проф. Христо Стамболски – лекар-анатом
  акад. Дечко Узунов – художник
  Иван Вълков – български военен деец, генерал от пехотата
  проф. д-р Генчо Начев – сърдечен хирург, изпълнителен директор на УК „Света Екатерина“ – София
  проф. Георги Боршуков – преподавател в СУ „Св. Кл. Охридски“, изследовател на историята на българската журналистика
  Стефан Гевгалов – просветен деец, бивш кмет на Пловдив
  проф. Никола Георгиев – литературовед
  проф. Здравко Чолаков – литературовед и писател
  д-р Никола Сукманджиев – дипломат
  Лора Георгиева – телевизионна водеща
  Жоро от Остава – музикант и автор на песни
  Любомир Николов – писател и преводач
  Росен Кавръков – български художник
  Дарина Павлова – вдовица на Илия Павлов
  Ваня Пенева – Мис България 2011
  Любомир Кабакчиев – актьор
  Никола Василиев, български революционер от ВМОРО, четник на Тане Николов
  Стоян Коев, български революционер от ВМОРО, четник на Петър Ацев
  Еню Ст. Какачев, български революционер от ВМОРО, четник на Панчо Константинов
  Георги Дочев, български революционер от ВМОРО, четник на Петър Ацев
 Почетни граждани на Казанлък
  Галактион Старозагорски, български духовник
  Гиньо Ганев, Омбудсман на Република България
  ст.н.с. д-р по история Георги Китов – археолог
  проф. д-р Генчо Начев
  проф. д-р Константин Чернев
  Теодосий Теодосиев – учител
  проф. Теньо Попминчев – физик

 Личности, свързани с Казанлък
  Димитър Чорбаджийски – Чудомир – писател и художник
  Видин Даскалов – оперетен певец
  Георги Кирков – български публицист, политик социалист и профсъюзен деец.
  Емануил Манолов – композитор, преподавал в Педагогическото училище в Казанлък
  Онуфрий Попович Хилендарски – културен деец
  Хрисант Рашов – монах, фотограф
  Константин Бозвелиев – политик социалист, кмет, депутат
  Стефан Гецов – театрален и филмов актьор

Спорт 
 Стадиони: „Севтополис“, „Арсенал“.
 ФК „Розова долина“
 Волейболен клуб „Казанлък“
 Алпийски клуб „Казанлък“.
 Алпийски клуб „Селт“.
 Клуб по спортни танци „Роза“ – един от първите клубове по спортни танци в България.
 Клуб по лека атлетика СКА „Пендарева“
 Бридж клуб „Казанлък“
 Клуб по спортни танци „КИАРА-Н“ – треньори Николай Тенев и Антония Каярова.
 Спортен Клуб по Шах „КАЗАНЛЪК 21“основан 2000 година и негов пръв председател е Катя Киликчиева.

Организирана дейност по шах има в град Казанлък от 50-те – 60-те години на 20 век. Казанлъшките имена, с които е свързан този спорт: Треньорите: Иван Чапразов – открил и създал шампионите Петранка Драганова и сестрите Калмукови; Ради Стоянов – Петър Дренчев и Красимир Русев. Петранка Драганова е национален шампион във всички възрастови групи и признат майстор по шах на световно ниво. Първа шампионска титла на Петранка Драганова 1969 година още като пионерче, а през юли 2013 г.отново е шампион на България.
 Клуб за бойни изкуства „Имеон“ е основан в началото 2000 година. Той е пълноправен член на Българска Айкидо Федерация и има доджо – та в градовете София, Варна, Казанлък и Стара Загора.

Тренировъчния процес се води от квалифицирани инструктори, защитили майсторски степени пред японски майстори – шихани.

През 2002 година Клуб за бойни изкуства „Имеон“ става пълноправен член на спортен клуб „Левски“. През същата година се открива и новото доджо в спортен комплекс „Герена“.

Вижте също 
 Герб на Казанлък

Литература 
 Казанлък в миналото и днес. Т. I-IX, 1912 – 2016.
 Стамболски, Хр. Автобиография, дневници и спомени; Т. ІІ. Дейността на д-р Стамболски в Цариград до заточението му в Арабия (1868 – 1877). С., 1927.
 Стамболски, Хр. Автобиография. Дневници. Спомени. С., 1972.
 Стефанов, Павел, йеромонах. Домашни библиотеки в Казанлък през XIX век. – Известия на Народната библиотека „Св. св. Кирил и Методий“. Т. 21 (27), 1993, 311 – 324.
 Кънчо Стоянов. Хайдути и поборници – Дейци на националноосвободителните борби от Казанлъшкия регион. С., Български писател, 2007.
 Людмила П. Китипова-Попова. Забравено и неизвестно за стария Казанлък. 2 прераб. изд. С., Хеликон, 2010.
 Иван Енчев-Видю. Розова долина и Казанлък. София, 1927.

Източници

Външни препратки 
 Официален сайт на община Казанлък
 Новини от Казанлък
 Казанлък инфо