Konservativ Ungdom

Konservativ Ungdom (formelt Konservativ Ungdoms Landsorganisation) er en dansk politisk ungdomsorganisation, der er tilknyttet Det Konservative Folkeparti. Organisationen blev stiftet i 1904.

KU er medlem af tre internationale organisationer: International Young Democrats Union, Youth of the European Peoples Party (YEPP) og Nordisk Ungkonservativ Union.

KU har ca. 1.850 medlemmer, hvilket gør organisationen til Danmarks tredjestørste ungdomsparti. Største lokalforening er Konservativ Ungdom i København.

Historie 

Organisationen stiftedes 8. december 1904 som Danmarks Konservative Ungdomsforeninger. Organisationen blev stiftet uafhængigt af det konservative parti, Højre. Den første lokalafdeling, Konservativ Ungdom i Stor-Århus, blev stiftet den 25. maj 1903. Det gør Konservativ Ungdom til Danmarks ældste politiske ungdomsorganisation.

I 1910 blev Konservativ Ungdom præget af en voldsom fløjkamp mellem en såkaldt højremoderat og en højreradikal fløj under henholdsvis Aage Kidde, KU's senere formand 1912-16, og den senere højesteretsdommer Poul Jacobsen (1889-1973). Jacobsen og hans støtter tabte magtkampen, brød ud og stiftede "Det nye Højres Landsorganisation", der dog ikke fik nogen lang levetid. KU blev dermed i det følgende præget af Kiddes tankegang, der var national, social og demokratisk og - ikke mindst vigtigt - lagde stor vægt på, at organisationen først og fremmest skulle være loyal overfor partiet, fra 1915 Det Konservative Folkeparti. Efter Kiddes død af den spanske syge i 1918 videreførtes hans linje af hans væbner John Christmas Møller, der kom til at præge både ungdomsorganisationen og moderpartiet i årtier.

KU i mellemkrigstiden 

I 1920’erne forholdt Konservativ Ungdoms ledere sig kritiske til de fascistiske og højreradikale tanker, som var en del af datidens politiske strømninger. I samme årti var sådanne nykonservative ideer imidlertid udbredt blandt konservative studerende, der primært var organiserede i Studenterforeningens Konservative (det senere Konservative Studerende), der udviklede sig uafhængigt af KU, ikke mindst under Carsten Rafts ledelse. Der var dermed i det meste af årtiet et ret spændt forhold mellem ungkonservative og studenterkonservative. Fra slutningen af 1920’erne blev denne tilstand imidlertid afløst af et samarbejde, hvor studenterkonservatismen igen kom til at præge Konservativ Ungdom. Carsten Raft, der i mellemtiden var blevet formand for KU i København, indførte nye agitationsformer, hvis æstetik var fascistisk inspireret med marcher i gaderne i tætte geledder og grønne partifaner. I 1933 oprettede KU et korps kaldt Stormtropperne, som var uniformeret med grønne skjorter, skrårem, sorte riddebukser og ridestøvler. Kort efter vedtog Rigsdagen dog et uniformsforbud, der hindrede brugen heraf.

KU's formand 1932-1936 var Jack G. Westergaard, som stod for en højreradikal nykonservatisme og blandt andet tog afstand fra almindelig valgret og parlamentarisme. Den ideologiske og agitatoriske ændring af ungdomspartiet var i første omgang en succes, og Konservativ Ungdoms medlemstal blev fordoblet fra 15.000 medlemmer i 1932 til 30.000 medlemmer i 1936. Til sammenligning havde Det Konservative Folkeparti selv omkring 60.000 medlemmer. Efterhånden blev ungdomspartiet imidlertid en belastning for Det Konservative Folkeparti, og i 1936 tvang Christmas Møller, der nu var formand for De Konservative, Westergaard til at gå af som formand for KU ved at true med at lukke for de økonomiske tilskud fra moderpartiet. Westergaard blev afløst af Aksel Møller, der i 1930'erne blev anset for en af ungkonservatismens chefideologer, men samtidig stod for en mere moderat og partiloyal linje. Efter et mislykket oprør mod Aksel Møllers lederskab og moderate holdninger i 1938 brød Westergaard endeligt med KU.

Efterkrigstiden 

De politiske ungdomsorganisationer havde generelt deres storhedstid fra 1930'erne til 1950'erne, hvor de spillede en væsentlig rolle i mange unges liv med sociale arrangementer, stævner, oplysningsarbejde og underholdning. Derefter faldt medlemstallene drastisk. Ungdomsoprørets politiske engagement gik udenom de etablerede ungdomspartier og kom i stedet en række alternative organisationer og bevægelser til gode. Konservativ Ungdom oplevede dog en opblomstring midt i 1980'erne, hvor organisationen en overgang var den hurtigst voksende politiske ungdomsorganisation og nåede op på 13.000 medlemmer, blandt andet som følge af en ny og yngre generations reaktion mod ungdomsoprøret.

Det 21. århundrede 
Ved folkeafstemningen om EU-forsvarsforbeholdet gik KU imod Det Konservative Folkepartis linje og anbefalede at stemme nej.

Formænd 

En række af Konservativ Ungdoms formænd er senere blevet ledere for Det Konservative Folkeparti. Det gælder således John Christmas Møller, Aksel Møller, Poul Møller, Erik Ninn-Hansen og Poul Schlüter.

Formænd for Konservativ Ungdom:

 1904-1907 C.F. von Rosen
 1907-1910 Vilhelm Hiort
 1910-1911 Aage Schmidt
 1911-1912 Johannes Kruuse-Jensen
 1912-1916 Aage Kidde
 1916-1918 John Christmas Møller
 1918-1919 Lauritz Hansen
 1919-1922 John Christmas Møller
 1922-1923 Christian Strøm
 1923-1926 Jørgen Jørgensen
 1926-1929 Kjeld Jensen
 1929-1932 Christian R. Christensen
 1932-1936 Jack G. Westergaard
 1936-1938 Aksel Møller
 1938-1940 Leo Dane
 1940-1942 Poul Hjermind
 1942-1943 Karl Olsen
 1943-1948 Poul Møller
 1948-1950 Erik Ninn-Hansen
 1950-1952 Aage Petersen
 1952-1955 Poul Schlüter
 1955-1956 Ib Rahbek-Clausen
 1956-1958 Jørgen Hagel
 1958-1960 Jens Jørgen Bolvig
 1960-1963 Knud Bro
 1963-1965 Per Bendix
 1965-1967 Tue Rohrsted
 1967-1969 Ralf Amstrup
 1969-1973 Ole Gay Petersen
 1973-1975 Jens Ottosen-Støtt
 1975-1976 Gerd Rahbek
 1976-1980 Poul Bach Middelboe
 1980-1981 Jens Tovgaard
 1981-1983 Lars Poulsen
 1983-1985 Robert Spliid
 1985-1987 Jens Heimburger
 1987-1989 Morten Holm
 1989-1990 Brian Mikkelsen
 1990-1992 Bo Friis
 1992-1994 Jan Sandberg
 1994-1995 Benny Damsgaard
 1995-1996 Henrik Carmel
 1996-1998 Søren Vandsø
 1998-1999 Lasse Bork Schmidt
 1999-2000 Kasper Kyed
 2000-2001 Michael Christensen
 2001-2002 Mikkel Strøh Kiil
 2002-2004 Lasse Krull
 2004-2007 Kasper Hülsen
 2007-2010 Rune Kristensen
 2010-2011 Lasse Honoré Rasmussen
 2011-2012 Jens Salling
 2012-2014 Kristoffer Beck
 2014-2016 Mikkel Ballegaard Pedersen
 2016-2018 Andreas S. Weidinger
 2018-2020 Anders Storgaard
 2020-2022 Magnus Von Dreiager
 2022- Christian Holst Vigilius

Struktur 

Forretningsudvalget (FU) er KU's øverste ledelse og har ansvaret for økonomi, kampagner, presseudmeldinger, konferencer og kurser. FU har syv medlemmer: formand, næstformand og fem menige. De vælges på KU's ordinære landsråd. Siden 12. marts 2023 har forretningsudvalget bestået af landsformand Christian Holst Vigilius (KU i København), næstformand Daniel Bekesi (Gentofte KU), Benjamin Tvede (KU i Stor-Århus), Oliver Bagge Jensen (Vallensbæk KU, Maria Pryds Frederiksen (Lolland-Falster KU), Jacob Feldborg (Odense KU), Cecilie Iwang (Hørsholm KU)

Konservativ Ungdom har en landssekretær, økonomimedarbejder og en piccolo. Landssekretær er Thomas Bøgh Rasmussen (Gentofte KU), som har været ansat siden juli 2022. Konservativ Ungdoms økonomimedarbejder er Elias Axel Kærhøeg. Landssekretæren og økonomimedarbejderen varetager den daglige administration af landsorganisationen og administrationsapparatet.

Se også 

 Kategorien: Modstandsfolk fra Konservativ Ungdom
 Det var et herligt KU-møde, "KU-sangen"
 Konservative Gymnasiaster

Referencer

Litteratur 

Christian Egander Skov (2016): Konservatisme i Mellemkrigstiden. Aarhus Universitetsforlag.

Eksterne henvisninger 
 Konservativ Ungdoms websted
 Politisk program 

 
Etableret i 1904