alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Majs

Majs (Zea mays) er en afgrøde, som spises rå, kogt, grillet med smør eller laves til cornflakes. Nogle majssorter kan anvendes til popcorn. Fodermajs bruges til husdyr.

Den høstes gerne inden den er modnet helt, hvis den skal spises uforarbejdet. Derimod venter man med høsten, hvis den skal forarbejdes. Dette skyldes, at majskernerne tørrer ud ved modningen, og dermed bliver lettere at forarbejde – eksempelvis til majsmel. Ved ristning af de tørrede kerner kan man få popcorn eller cornflakes.

Ensidig majsspisning kan medføre vitaminmangel.

Majsplanten, særligt de unge majsskud, indeholder et kraftigt antibiotikum, DIMBOA, også kendt som et benzoxazinoid, der er et naturligt forsvar mod skadedyr som insekter samt svampe og bakterier.

Verdensproduktion

Historie 
Majs er ikke en naturlig dansk plante, men har dog været i Europa siden 1500-tallet, efter at spanierne bragte den hjem fra Mesoamerika. 

De majsdyrkende, oprindelige folk i Mesoamerika vidste godt, at majsen var kunstigt fremavlet, og de lagde vægt på at dyrke majsens mor (græsarten Teosinte (Zea mays ssp. parviglumis)) langs yderkanten af markerne for at sikre god bestøvning. 

Planten begyndte at brede sig til Afrika og Asien. Ideen var ikke at bruge majsen som menneskeføde, men mere til hønsefoder. Under den irske hungersnød i 1845, hvor kartoffelhøsten endnu engang var slået fejl, begyndte USA at sende majs til Irland. 

Majskobler kan omdannes til kulstofbriketter, som kan lagre store mængder metangas ved lavt tryk.
Det kan anvendes i biler, hvor det lette metanlager fint kan være under et passagersæde.

De indfødte amerikanere i det nordlige Mexico, Arizona og New Mexico dyrker en særlig blå variant af majsplanten, også kaldet "Hopi Maize".

GMO 
Majs er blevet generisk modificeret af firmaet Monsanto til at modstå ukrudtsmidlerne ”Roundup”, glyfosat og glufosinat samt til at modstå insekter (se MON 863-majs, der er genetisk modificeret med genet for et insekticid (protein) fra Bacillus thuringiensis).

Bioforstærkning 
Vitaminindholdet i en sydafrikansk sort ved betegnelsen M37W er blevet forøget 169 gange for beta caroten (forstadie til vitamin A), 6 gange for vitamin C og 2 gange for folat. 
EU har godkendt seks majssorter til dyrkning.

Kilder/Referencer

Eksterne henvisninger 

 September 23, 2004, delphos herald: Popcorn — an ancient snack still enjoyed today 

Nytteplanter fra Amerika
Korn
C4-planter
 
Grøntsager
Kabul

Kabul (dari, pashtun: کابل; Käbool, Kbool) er hovedstad i Afghanistan. I begyndelsen af 2004 vurderede Kabuls stadsingeniør, at der var i nærheden af 3 millioner indbyggere. Kabul ligger på Kabul-sletten ca. 1.800 m over havets overflade i Hindu Kush-bjergkæden. Byen er stærkt plaget af manglende regn, da skyerne taber deres vand over de omkringliggende bjerge, inden de når byen. Tilbage i 1960'erne var Kabul-sletten stort set dækket af nåletræsskov, men i dag er sletten forvandlet til ørken. Tørken har bevirket, at den øst/vest-gående Kabul-flod er udtørret det meste af året.

Af særlige kendetegn i Kabul kan blandt andet nævnes Bebe Marooh, som er et bjerg inde i byen, der kan kendes ved, at der er bygget et svømmestadion på toppen. Poolen er dog tom i dag, og trinene til udspringstårnet er forsvundet. Kommunikationsministeriet er let genkendeligt ved at være byens højeste bygning og er på 10 etager med en masse paraboler på toppen.

Kabul er ligesom resten af Afghanistan præget af mange års krig, begyndende med Sovjetunionens invasion i 1979 frem til Taleban-styrets fald i 2001. Hovedstaden er under en hastig genopbygning, men på trods heraf er der utallige, ødelagte bygninger. Især den sydlige del af Kabul er præget af krigen, med det gamle, sønderskudte kongeslot tronende over bydelen. Af andre minder om de mange krige i og omkring Kabul er de utallige landminer, som stadig ligger rundt om i byen. De fleste af de tilbageværende minefelter er ikke afmærkede. 

International Security Assistance Force (ISAF) havde sit hovedkvarter i Kabul. Til at støtte den afghanske overgangsregering i Kabul-provinsen havde ISAF: Kabul Multi National Brigade (KMNB), hvori blandt andre danske soldater indgik. Evakuering af danske personer og tilknyttede afghanere foregik i stor hast omkring den 15. august 2021 hvor Taliban genindtog byen.

I byen ligger det femstjernede hotel Kabul Serena Hotel.

Galleri

Noter

Eksterne links 

 
Byer i Afghanistan
Grevskab

Et grevskab var oprindeligt et område, der var givet til en greve. I Det tysk-romerske Rige fandtes flere grevskaber, de fungerede som højt selvstyrende stater indtil 1803. Over tid er begrebet i en del lande overgået til at betyde en geografisk og/eller administrativ enhed på niveau mellem provins/region og by/kommune.

Grevskaber i Danmark 
I Danmark besluttede Christian 5. ved en forordning fra 1671, at adelige, der ejede jord nok, kunne oprette grevskaber og samtidigt få titel af lensgreve.

Minimumstørrelsen for et grevskab i Danmark var 2500 tdr. hartkorn. Hensigten var at knytte adelen tættere til Kronen. Det var oprindeligt bundet til slægten, kunne ikke handles eller pantsættes og gik tilbage til kronen i tilfælde af, at slægten uddøde. Da grevskaber ikke var privat ejendom, var besidderen afskåret fra at sælge grevskabet, der heller ikke kunne gøres til genstand for låneoptagelse eller kreditorforfølgning.

Lensgreven havde ret til udøvelse af en række offentligretlige beføjelser, fx hals- og håndsret, sigt- og sagefaldsret, jagtret, skiftejurisdiktion og ret til at udpege dommer og skriver til det birk, der hørte under grevskabet.

I perioden 1672-1843 blev der oprettet 27 grevskaber. I 1919 var der 21 tilbage.

Retten til at oprette baronier og grevskaber ophævedes med Grundloven af 1849, og med lensafløsningen i 1919 fastsatte man nærmere vilkår for, at lenene kunne overgå til besidderne:
 Staten opgav sin hjemfaldsret (det vil sige statens ret til at overtage grevskabet, hvis slægten uddøde) mod en afgift på 25% af ejendomsværdien. Desuden skulle besidderen overdrage 1/3 af jorden til oprettelse af statshusmandsbrug.

Referencer

Se også 
 Danske grevskaber
 Engelske grevskaber
 Greve (rang)
Massemord

Massemord (massakre) er handlingen at myrde et stort antal mennesker på kortere tid. Massemord kan begås af enkelte eller organisationer.

Udtrykket kan henvise til spreemordere, som iværksætter en enkelt forfærdig handling mod deres ofre, eller til seriemordere, som myrder mange, men ikke nødvendigvis på samme tid.

De største massemord i historien har været forsøg på at udrydde hele grupper ofte pga. etnisk eller religiøs baggrund. Nogle af disse massemord er folkedrab eller forbrydelser mod menneskeheden. Det har ført til få eller slet ingen domfældelser.

Massemord begået af enkeltindivider 
Uden for politisk sammenhæng, kan udtrykket ”massemorder” betyde drab på flere mennesker: skydning af flere under et røveri eller antænding af fyldt natklub. 
Det er et flertydigt udtryk, i stil med seriemord og spreemord. 

Massemord kan begås på familie, kolleger, studerende eller tilfældige fremmede. Mordernes motiver kan være raseri, økonomisk vinding, religiøs fanatisme og sindssygdom. . Mange andre motiver er mulige, deriblandt opmærksomhed eller berømmelse. .

En medarbejder som angriber sine kolleger, bliver kaldt ”misfornøjet medarbejder”, men det er ofte misvisende, for mange gerningsmænd er fyret fra deres arbejde, og møder op bevæbnet til tænderne og dræber deres tidligere kollegaer.

I modsætning til seriemordere, er der sjældent et seksuelt motiv til individuelle massemord, men med undtagelse af Sylvestre Matuschka, en østriger som vist opnåede seksuel nydelse ved at sprænge tog i luften med dynamit. Hans dødbringende seksuelle fetish kostede 22 mennesker livet, før han blev fanget i 1932.

Ifølge Loren Colemans bog Copycat Effect har presseomtale om mangfoldig død tendens til at fremprovokere flere, hvad enten det er på arbejdsplads, skoler eller masseselvmord.

Massemord begået af terrorister 

I de seneste år har terrorister udført massemord for at skræmme samfundet eller for at henlede opmærksomheden på deres sag.
Større terroristhændelser som involverer massemord med mere end 76 ofre:
 Den 23. juni 1985, Air India fly 182, blev bombet over Atlanterhavet – 329 dræbt
 Den 21. december 1988, Pan Am fly 103, blev bombet over Skotland – 279 dræbt
 Den 12. marts 1993, Bombay bombningen – 257 dræbt
 Den 18. april 1995, Oklahoma City bombningen – 168 dræbt
 Den 7. august 1998, bombningen af den amerikanske ambassade i Kenya og Tanzania – 224 dræbt
 Den 11. september 2001, angrebet i USA – 2.974 dræbt
 Den 12. oktober 2002, Bali bombningen i Indonesien – 202 dræbt
 2004, Ashura massakren i Irak – 170 dræbt
 Den 11. marts 2004, Madrid tog bombningen – 191 dræbt
 Den 4. september 2004, Beslan skole gidseltagningen i Rusland – 344 dræbt
 Den 28. februar 2005, Al Hillah bombningen i Irak – 127 dræbt
 Den 11. juli 2006, Mumbai tog bombningen i Indien – 207 dræbt
 Den 27. marts 2007, Tal Afar bombningen og massakren i Irak – 152 dræbt
 Den 22. Juli 2011, Utøya Massakren - 77 dræbt

Se også 
 Drab
 Morder
 Seriemorder
 Lejemorder

Noter
Kampstof

Kampstof er en fælles betegnelse for kemiske stoffer og biologiske kulturer, der anvendes for at tilføje tab eller for at passivisere i forbindelse med militære angreb. Opdeles i kemiske våben og biologiske våben.

Militær
Artemistemplet i Efesos

Artemistemplet i Efesos, som i oldtiden regnedes blandt Verdens syv underværker, blev bygget omkring år 550 f.Kr., men fundamentet er helt tilbage fra 7. århundrede f.Kr.

Templet var bygget til ære for Artemis, den græske gudinde for jagt og natur, men også dyrenes og unge kvinders beskytter, "månegudinden".

Templet lå ved den gamle by Ephesus, som lå tæt på, hvor byen Selcuk i dag ligger, syd for Izmir i Tyrkiet.

Templet blev første gang ødelagt d. 21. juli 356 f.Kr. af en brand startet af Herostratos. Han påsatte branden for at opnå berømmelse uden hensyn til hvilke omkostninger, der ville være ved det. Heraf udtrykket herostratisk berømmelse. Den samme nat blev Alexander den Store født, hvorfor Plutark noterer, at Artemis var for optaget af Alexanders fødsel til at redde sit tempel.

Templet blev ødelagt igen i 262 af goterne. I løbet af de næste århundreder konverterede de fleste af indbyggerne omkring templet til kristendommen, og templets religiøse tiltrækning faldt. Kristne rev templet ned og brugte stenene til at bygge andre bygninger.

Eksterne links 

Templet omtales i Bibelen: Apostlenes Gerninger: ApG.19,23ff
Læs mere om Artemistemplet  

Antikken
Verdens syv underværker
Templer
Tyrkiets historie
Anckarstierna

Anckarstierna eller Anckarstjerna er en uddød svensk friherrelig adelsslægt. Slægten blev adlet 4. november 1682 og blev friherrelig 27. januar 1692. Slægten er uddød siden 1780.

Dansk Anckarstierna 

Siden 1989 har navnet været ført af en dansk statsborger, «Baron Friherre Hans Anckarstjerna» (1941–2015), der i pressen har udgivet sig for at tilhøre adelsslægten Anckarstierna, være «Baron & Friherre» og slægten Anckarstjernas overhoved, og som også har leveret en klage mod en svensk statsborger der antog navnet Anckarstierna, og mod den svenske stat, for "uretmæssig brug" (namnintrång). Hans Anckarstjernas klage mod den svenske stat blev afvist af Justitskansleren 17. maj 2001, mens hans klage mod den svenske præst David Anckarstierna endte med et forlig der David Anckarstierna ændrede navn til Ankarstierna. David Anckarstierna udgav sig dog ikke for at tilhøre den oprindelige adelsslægt. «Baron Friherre Hans Anckarstjerna» blev senere afsløret af den svenske slægtsforsker Lotta Nordin for at ikke have nogen forbindelse med denne slægt og heller ikke være født med dette navn, men som Hans Ankerstjerne Bertelsen . Han er søn af Egon Ankerstjerne Bertelsen (1901–1981), der fik familienavnet Bertelsen slettet i 1956, og sønnesøn af maskinarbejder på centralværkstedet DSB i Aarhus Axel Christian Bertelsen (død 1953) gift med Andrea Margrethe Ankerstjerne. Hans Anckarstjerna antog navnet Anckarstjerna 22. februar 1989. Der findes ingen dokumenterede medlemmer af slægten Anckarstierna efter 1780, hverken i Sverige eller Danmark.

Kilder 

Adelsslægter fra Sverige
Abacus

Abacus (lat., af gr., abax = plade, eller fr., abaque, tailloir. Flertal Abaci) har flere betydninger:
Abacus (regnemaskine) - et regneinstrument (regnebræt, regnetavle, kugleramme)
Abacus (arkitektur) - stendækplade over søjlekapitæl
 Abacus (forlag) - engelsk bogforlag
Marksten

Marksten eller gærdesten er natursten med en størrelse på fx 15-35 cm, som i en tilsyneladende endeløs strøm dukker op på markernes overflade, hvor de er i vejen for mejetærskere og andre maskiner.

Sten arbejder sig op, fordi jorden skiftevis fryser og tør. Om vinteren fryser jorden fra overfladen og ned. Sten leder kulden bedre end jord, og undersiden af stenen afkøles og fryser dermed hurtigere i en større dybde. Det vand, der findes i jorden, vil søge mod den front, der fryser, idet trykket er lavest der, og der herved kan dannes en islinse på undersiden af stenen. Det kan presse stenen opad, da vand udvider sig, når det fryser.

Om foråret tør jorden nedefra og op på grund af jordvarmen. Islinsen under stenen bliver til vand og derefter opstår et hulrum, når vandet drænes væk, og dermed kan jorden omkring stenen falde ned i hulrummet og forhindre stenen i at falde på plads. Dermed har stenen passivt bevæget sig opad. Denne proces foregår hver vinter indtil flere gange, alt efter hvor mange perioder der er med tø og frost.

Se også
 Markstensbelægning
 Pigsten - ca. 8-16 cm
 Kampesten - ca. 45 cm+

Referencer

Sten
Materialer
Jordbrug
Wall Street

Wall Street er en gade på Manhattan i New York. Wall Street ligger i et område der huser vigtige finansielle institutioner, New Yorks børs ligger f.eks. på hjørnet af Wall Street og Broad Street, hvorfor Wall Street ofte benyttes som synonym for den finansielle industri i USA.

Navnet 

Det nederlandske gadenavn Wallstraat opstod, da fjendtlighetene mellem England og Nederland nåede sådanne højder, at de nederlandske kolonister på Manhattan i 1652 fandt det klogest at rejse en vold som bymur. Denne kostede dem 5.000 guilders og var konstrueret af planker og jord, 2.340 fod lang og ni fod høj. Den var kronet med kanoner og beliggende mellem to porte, den ene på hjørnet af Wall Street og Pearl Street, den anden på Wall Street og Broadway. Den var bygget over tidligere fæstningsvolde, rejst med tanke på mulige angreb fra indianere og pirater. Arbejdet med at rejse væggen blev sandsynligvis udført af slaver. Efter omkring 50 år var den forfaldet, og blev udbedret i 1693, denne gang af frygt for en fransk invasion. Den blev endelig nedrevet i 1699.

Bombeangrebet i 1920 

16. september 1920 kl 12 middag eksploderede en bombe i en hestevogn - omkring 45 kg dynamit - udenfor J.P. Morgans bygning i Wall Street nr 23. 30 mennesker døde på stedet, mens 8 døde af skaderne på et senere tidspunkt. Kusken klarede at flygte, hvad der besværliggjorde sagens opklaring. FBI fandt aldrig ud af, hvem der var ansvarlig for attentatet, men sandsynligvis var det de anarkister, der havde stået bag en serie attentater i USA i 1919, angiveligt en gruppe kendt som galleanisterne, dvs. italienske anarkister, der var tilhængere af Luigi Galleani. Galleani var nylig udvist, og bomben kan have været ment som en hævn for det, skønt de fleste af de omkomne var bybud og stenografdamer.

Noter

Se også 
Wall Street-krakket

Gader på Manhattan
USA's økonomi
Callisto

Callisto er en måne i kredsløb om planeten Jupiter. Den er den tredjestørste måne i Solsystemet, og blev opdaget sammen med de øvrige tre galileiske måner, Io, Europa og Ganymedes, den 7. januar 1610 af Galileo Galilei. Månen er navngivet efter Kallisto fra den græske mytologi, om end dette navn først vandt udbredelse fra midten af det 20. århundrede — indtil da refererede faglitteraturen til Callisto som Jupiter-IV (IV som i romertallet 4; Jupiters 4. måne talt "indefra").

Callistos indre 

Callistos overflade består af et ca. 200 kilometer tykt lag af vandig is oven på et mere end 10 kilometer dybt "hav" af "saltvand". Retningen af Callistos magnetfelt styres af baggrunds-magnetfeltet fra Jupiter, hvilket tyder på et lag af elektrisk ledende, flydende materiale inde i Callisto.

Under dette ishav findes en sammenpresset blanding af ca. 40% is og 60% klipper og jern, med lidt mere is i de yderste dele end inde ved kernen, i og med at sten og jern synker til bunds i blandingen med is. Dette giver i øvrigt Callisto den laveste massefylde blandt de galileiske måner. Man mener, at Saturn-månen Titan og Neptun-månen Triton har en lignende opbygning.

Overflade 

I modsætning til "nabo-månen" Ganymedes med dens komplekse landskaber, er der ikke meget, der tyder på, at Callisto har pladetektonik. Selv om de to måner består af de samme stoffer, har Callisto helt tydeligt en meget simplere "geologi" end Ganymedes. Callisto er muligvis et godt "bud" på, hvordan de andre galileiske måner har set ud tidligt i deres historie.

Is-overfladen uden geologisk aktivitet gør, at der ikke er meget andet end kratre på Callisto — flere end på nogen anden måne. Der er ingen høje bjerge eller store kratre, for de bliver udvisket af at is-overfladen "flyder" ganske langsomt. Dog kan man finde nogle store ringformede plateauer, som er resterne af store, gamle kratre. To af disse kaldes Valhalla og Asgard.

Et interessant overfladetræk ved Callisto er en helt lige række af kratre, kaldet Gipul Catena. Man mener, at de skyldes brudstykkerne af et legeme, der blev revet i stykker af tidevandskræfterne, inden det ramte overfladen, ligesom det skete for kometen Shoemaker-Levy 9, inden den ramte Jupiter.

Atmosfære 
Callisto har en ganske tynd atmosfære af carbonmonooxid.

Eksterne henvisninger 

Jupiters måner
Chemise

En chemise er en tynd næsten gennemsigtig underkjole, oprindeligt lavet for at beskytte korsettet imod snavs, da det ikke var så nemt at rense korsettet fordi jernstiverne ikke tålte vand, dels så går korsettet ud af form, og krymper efter vask, det er derfor bedst ikke at vaske det ret meget.

Se også
 Lingeri
 Natkjole
 Undertøj

Kjoler
Undertøj
Nattøj
Lijepa nasa domovino

Lijepa naša domovino () er nationalmelodien i Kroatien.

Teksten blev skrevet i 1835 af Antun Mihanović, og melodien blev komponeret af Josif Runjanin. Nogle kilder mener at melodien er fra Lucia di Lammermoor af Gaetano Donizetti.

Den kroatiske tekst 
Lijepa naša Domovino,
Oj junačka zemljo mila,
Stare slave djedovino,
Da bi vazda sretna bila!

Mila kano si nam slavna,
Mila si nam ti jedina,
Mila kuda si nam ravna,
Mila kuda si planina!

Teci Dravo, Savo teci,
Nit ti, Dunav, silu gubi!
Sinje more, svijetu reci,
Da svoj narod Hrvat ljubi!

Dok mu njive sunce grije,
Dok mu hrašće bura vije,
Dok mu mrtve grobak krije,
Dok mu živo srce bije!

Engelsk oversættelse 
Our beautiful homeland,
Oh dear, heroic land,
Fatherland of ancient glory,
May you always be happy!

Dear, as much as you are glorious,
Only you are dear to us.
Dear, where your land is flat,
Dear, where it is mountainous.

Flow Drava, Sava flow,
Nor you, Danube, lose your power!
Azure sea, tell to the world
That a Croat loves his nation!

As long as the sun warms his ploughed land,
As long as storms lash his oak trees,
As long as graves hide his dead,
As long as his living heart beats!

Kroatien
Nationalsange
Portugisisk (sprog)

Portugisisk er et sprog, der tales i Portugal, Brasilien og i de øvrige forhenværende portugisiske kolonier i Afrika, navnlig Angola, Mozambique og Kap Verde. Historisk set var portugisisk også brugt i Asien og Indien, navnlig i Macao og Goa. I disse områder er sproget stadig anerkendt som et officelt sprog af historiske årsager, men tales ikke ofte i lokalbefokningen. 

Sproget er en del af den romanske sprogfamilie, og er tættest beslægtet med galicisk, spansk og andre lokale sprog og dialekter i området. Portugisisk og galicisk var oprindeligt det samme sprog, galicisk-portugisisk, som blev talt omkring 1300-tallet.

Mere end 220 millioner mennesker har portugisisk som deres modersmål, og 234 millioner taler sproget som andet- eller tredjesprog. Desuden findes der adskillige kreol-sprog, som drager på portugisisk, heriblandt Kap Verde-kreol og efter sigende Papiamento i Sydamerika, omend det kan være vanskeligt at definere hvad der af spansk og portugisisk oprindelse.

Se også 
 Portugisisk grammatik

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Instituto Internacional da Lingua Portuguesa  (Det Internationale Portugisiske Sproginstitut) 
 Academia Brasileira de Letras (Brasilien) (Det Brasilianske litterære akademi) 
 Academia das Ciencias de Lisboa, Classe de Letras (Portugal) (Lissabons videnskabsakademi, afdeling for litteratur) 
 Comunidade dos Países de Lingua Portuguesa (Sammenslutningen af portugisisksprogede lande) 
 John Madsens portugisiske grammatik 
 John Madsens portugisiske online-ordbøger 
 Portuguese 101 Learn Portuguese online

Portugisisk sprog
Hustugt

Hustugt var, indtil 1926, mandens lovfæstede herredømme i familien.

I takt med kvindernes frigørelse blev loven mildnet punkt for punkt, og den sidste rest (mandens ret til alene at bestemme boligforhold og økonomi) blev afskaffet ved lov i 1926. 

I praksis levede hustugtens ånd meget længere i samfundets kønsroller.

Familie
Intel

Intel Corporation (også kendt som Intel) er et amerikansk multinationalt teknologiselskab med hovedkvarter i Santa Clara i Californien, USA. Det er målt på omsætning verdens største og mest værdifulde producent af halvlederchips og opfinderen af x86 mikroprocessorer, som findes i de fleste PC'er.

Historie
Intel blev grundlagt i 1968 af halvlederpionererne Robert Noyce og Gordon Moore. Navnet er en sammentrækning af integrated og electronic. I de første år var firmaets vigtigste forretningsområde hukommelseschips (SRAM og DRAM), men med PC'ens globale gennembrud overtog mikroprocessoren det meste af opmærksomheden. Siden har Intel været verdens førende producent af mikroprocessorer.

Regnskaber og ansatte
I 2016 havde Intel i alt 107.300 ansatte  og en årsomsætning på 59,38 mia USD, et nettooverskud på 10,31 mia USD og værdier for 113,3 mia USD.

Danmark
I Danmark har firmaet en udviklings- og forskningsafdeling i Aalborg med omkring 200 ingeniører, der især arbejder med antenner og mobiltelefoners strømforbrug. En truet lukning af denne enhed blev annulleret i juni 2016.

Se også 
 Intel Tick-Tock

Henvisninger

Eksterne henvisninger 

 Intel Museum
 Silicon Valley Rebels : How to Build a Successful Tech Company

 
Etableret i 1968
Selskaber noteret på Euronext exchanges
Selskaber noteret på NASDAQ
Virksomheder i Silicon Valley
Virksomheder i Aalborg
Rigshovedstad

En rigshovedstad er den centrale hovedstad i en føderation, der består af flere delstater med deres egne hovedstæder.

Rigshovedstæder er f.ex. Berlin og Washington.

Hovedstæder
Gerhard Schröder

Gerhard Fritz Kurt Schröder (født 7. april 1944) var forbundskansler i Tyskland 1998 – 2005.

Schröder blev født i Mossenberg-Wöhren, i Lippe-Detmold (i delstaten Nordrhein-Westfalen). Når han ikke opholder sig i Berlin, bor han i Hannover.

Han blev medlem af SPD i 1963.

Han efterfulgte Oskar Lafontaine som formand for SPD i marts 1999.

Efter at have været leder af delstatsregeringen (Ministerpräsident) i Niedersachsen siden 1990, blev han indsat som tysk forbundskansler den 27. oktober 1998.  

Han blev genvalgt ved det ordinære forbundsdagsvalg den 22. september 2002, takket være det gode valg, regeringspartneren Die Grünen fik.

"Hartz-udvalget" der førte til de såkaldte Hartz-reformer, blev stiftet den 22. februar 2002 af den føderale regering under ledelse af Gerhard Schröder. Det officielle navn var Kommission für moderne Dienstleistungen am Arbeitsmarkt (Udvalget for moderne tjenesteydelser på arbejdsmarkedet)

I 2005 udskrev han forbundsdagsvalg og tabte.

Efter sin politiske karriere har Schröder tiltrådt forskellige poster i private virksomheder, bl.a. som bestyrelsesformand for den Nordeuropæiske Gaspipelineselskab (NEGPC), der samarbejder med den russiske gaskoncern Gazprom om bygning af Nord Stream rørledningerne fra Rusland og leverancer af gas til Vesteuropa.

Schröder har været gift fem gange:
 Eva Schubach, gift 1968, skilt 1972
 Anne Taschenmacher, gift 1972, skilt 1984
 Hiltrud Hampel, gift 1984, skilt 1997
 Doris Köpf, gift 1997, skilt 2018
Kim So-yeon, gift 2018

Eksterne henvisninger 

 Spuren der Macht. Fotoudstilling om Gerhard Schröder på Deutsches Historisches Museum

Se også 
 Tysk politik

Kanslere fra Tyskland
Ministerpræsidenter fra Tyskland
Medlemmer af Forbundsdagen
Politikere fra SPD
Personer fra Nordrhein-Westfalen
Delstat

En delstat er en semiautonom stat som tilhører en føderation. På trods af delvist eller vidstrakt selvstyre er det hele føderationen der er den selvstændige enhed der anerkendes i det internationale samfund. Delstaterne i en forbundsrepublik kaldes i nogle tilfælde selv for republikker. I sådanne tilfælde anvendes ofte betegnelsen "delrepublik".

Betegnelse 
Delstater kan have forskellige benævnelser:
 stat (for eksempel State of Ohio i USA)
 provins (for eksempel Province of Manitoba i Canada)
 land (flertal länder) (for eksempel Land Hessen i Tyskland)
 commonwealth (for eksempel Commonwealth of Kentucky i USA)
 kanton (for eksempel Kanton Aargau i Schweiz)
 republik (for eksempel Republikken Mari El i Rusland)

Lande opbygget af forskellige delstater

Lande der bruger betegnelsen state 
Lande der bruger den engelske betegnelse state
 Australien består af 6 delstater (og 10 territorier)
 Indien består af 28 delstater (og 7 territorier)
 Malaysia består af 13 delstater (og 3 føderale territorier)
 Den føderale republik Mikronesien består af 4 delstater.
 Nigeria består af 36 delstater (og et territorium)
 Palau består af 6 delstater
 USA består af 50 delstater (og et distrikt samt 14 territorier og diverse oversøiske besiddelser)

Lande der bruger betegnelsen estado 
Lande der bruger den spanske/portugisiske betegnelse estado
 Brasilien består af 26 estado (og et distrikt)
 Mexico består af 31 estado (og et distrikt)
 Venezuela består af 23 estado (og et distrikt, og forskellige føderale besiddelser)

Lande der bruger betegnelsen land 
Lande der bruger den tyske betegnelse land
 Tyskland består af 16 Bundesländer (også blot kaldet Länder)
 Østrig består af 9 Bundesländer (også blot kaldet Länder)

Se også
 Australiens delstater og territorier
 Indiens delstater og territorier
 USA's delstater
 Tysklands delstater
 Østrigs delstater
 Brasiliens delstater
 Mexicos stater
 Venezuelas delstater
 Nigerias delstater

Referencer
Johannes Rau

Johannes Rau (16. januar 1931 i Wuppertal – 27. januar 2006 i Berlin) var en tysk socialdemokratisk politiker. 

Fra 1978 til 1998 var han ministerpræsident i delstaten Nordrhein-Westfalen, og fra 1. juli 1999 til 30. juni 2004 var han tysk forbundspræsident. Han afløstes på posten som forbundspræsident af Horst Köhler.

Ekstern henvisning 

Tysklands forbundspræsidenter
Ministerpræsidenter fra Tyskland
Borgmestre fra Tyskland
Politikere fra SPD
Personer fra Wuppertal
Ottokar 2. af Bøhmen

Ottokar II (; ca. 1230-1278) var konge af Bøhmen fra 1253 til 1278. Han tilhørte det premyslidiske dynasti og var søn af kong Wenceslaus 1.. Gennem sin mor, Kunigunde af Hohenstaufen, var han i familie med Hohenstaufen-slægten som dattersøn af den tyske konge Philip af Schwaben.

Ottokar 2. grundlagde bl.a. Königsberg under sin rejse til Preussen. Han hjalp den tyske ridderorden med at erobre byen.

Se også 
Bøhmens regenter

Referencer

Eksterne henvisninger 

Přemysliderne
Konger af Bøhmen
Celle

Celle har flere betydninger:

Videnskab 
 Bistade – en celle i et bistade, også kaldet bicelle.
 Celle (statistik) – et statistisk begreb.
 Batteri (elektricitet) – en enhed i et batteri.
 genopladeligt batteri –
 Galvanisk celle – generer spænding, når der foregår en kemisk reaktion inde i cellen.
 Redox-flow-celle – er et genopladeligt batteri med eksterne elektrolytlagre, der kan gemme elektrisk energi i kemisk energi.
 Vanadium-redox-flow-celle (VRB) – er en redox-flow-celle
 Solcelle
 Brændselscelle
 Gilbert-celle
 Kommutationscelle – er en grundlæggende struktur i smps (Switch-mode-strømforsyning)i effektelektronik.

 Celle (biologi) – en biologisk enhed.
 Neuron (nervecelle) – er en celletype i nervesystemet som adskiller sig fra andre celler ved deres dendritter og aksoner og ved at være specialiseret i hurtig transmittering af signaler over store afstande
 Kropscelle –
 Kønscelle – (gameter) er de celler, der hos kønnede organismer smelter sammen og danner en befrugtet zygote, der udvikler sig til et embryo.
 Sædcelle – er den mandlige kønscelle, og dannes i mandens testikler ved sædcelledannelse (spermiogenese).
 Stamcelle –
 Epithelcelle – gruppe af celler der findes på kroppens overflader, fællestræk er er at de i fosterstadiet er dannet ud fra ektoderm.
 Muskelcelle –
 T-celle – (T-leukocyte) er en type af hvide blodlegemer, der spiller en central rolle i immunsystemet. (T for thymus).
 B-celle – er lymfocyter, som spiller en stor rolle i det humorale immunsystem. (B forkortelse: engelsk: Bursa of Fabricius; dansk: Bursa fabricii).
 Hjernecelle
 Mastcelle – er en celle der udskiller histamin og heparin.
 Nældecelle –
 Stroma (celletype) – hos planter og alger den opløsning, der afgrænses af kloroplasternes to ydre membraner og det indre membransystem (thylakoiderne).
 Gliacelle – nervesystemets anden hovedkomponent og deres hovedfunktion er at 'støtte' neuronerne, hvorfor de også kaldes "støtteceller".
 Tumorcelle –

Andet 
 Celle (rum) – et lille rum.
 Gummicelle – er en isoleringsstue hvor vægge er beklædt med blødt gummi, specielt til isolering af af psykisk syge.
 Celle (Tyskland) – en by i Tyskland.
 Terrorcelle – en enhed i en terrororganisation.
 Celle (Dragonball) – en fiktiv skurk i tegneserien Dragon Ball.

Se også 
 Ikke-cellet liv – (latin: acytota, aphanobionta), er semilivsformer som eksisterer uden en celle, fx virus.
 Fængsel
Caligula

Gaius Cæsar Augustus Germanicus (31. august 12 – 24./25. januar 41 e.Kr.) er kendt som Caligula (latin: "lille soldaterstøvle" diminutiv af caliga). Han var romersk kejser.

Han var søn af feltherren Germanicus kejser Tiberius' populære nevø og Agrippina den Ældre (Augustus' barnebarn). Han voksede op i felten hos faderen, hvad der gav ham det militante tilnavn. Som én af meget få af sin familie overlevede han Tiberius' forfølgelser og blev adopteret af ham. Med prætorianergardens hjælp fik han magten efter kejserens død og blev modtaget med velvilje af befolkningen.

Hans tre år, fire måneder og otte dages regering blev en katastrofe. Han skildres som en grusom, blodtørstig og nærmest vanvittig despot, der med sin ødselhed fik ødelagt statens finanser. Styret prægedes af terror og vilkårlige retssager. År 39 e.Kr. foretog han et helt resultatløst felttog til Frankrig, hvorunder han fik sine soldater til at samle strandskaller som "krigsfanger". Han blev myrdet i januar 41 af officerer fra prætorianergarden, hvis leder han havde fornærmet. Det var Cassius Charea, der jog sit sværd igennem kejseren. Et blodbad udryddede en stor del af hans familie, og hans onkel Claudius blev sat på tronen.

Eksterne henvisninger 

 Roman Emperors – DIR Caligula
 

Kejsere fra Romerriget
Myrdede regenter
Heron

Heron fra Alexandria opfandt dampmaskinen, kaldet Herons dampkugle, uden stempler i år 50.

Herons formel giver arealet af en trekant ud fra dens sidelængder alene. Selvom formlen er opkaldt efter Heron, var den højst sandsynligt kendt før hans tid. Heron mente altså, at den nemmeste måde at finde arealet af en trekant, var ved at dele den op i andre små trekanter.

Eksterne henvisninger

Kildehenvisninger 

Opfindere
Matematikere fra Grækenland
Ægte ingefær

Ingefær (Zingiber officinale) er en gammel kulturplante fra Sydøstasien, der bruges som krydderi i mange køkkener over hele verden.

Madlavningsbrug 

Unge ingefærrødder er saftige og har en meget mild smag, hvilket gør, at de ofte bliver syltet i eddike eller sherry som lækkerbidsken eller bare brugt i tilberedningen af anden mad. Ældre ingefærrødder er betydeligt mere tørre og har seje fibre. Saften fra ældre ingefærrødder har en stærk smag og bruges ofte i asiatisk mad til at skjule andre stærke smagsstoffer, såsom i lammekød og fisk.

Ingefær bliver også lavet til slik, brugt som smagsstof i småkager og er det primære smagsstof i ginger ale (oversat ingefærsaft), en sød læskedrik.

I vestlig madlavning bliver ingefær næsten kun brugt til søde sager, såsom ginger ale, småkager, slik og kager.

Tørret ingefærpulver har en meget skarp smag, der ikke minder meget om frisk ingefær. Af denne grund kan man ikke anvende en af de to former for ingefær som erstatning for den anden.

Ernæring 

Tørret, stødt ingefær (10 % vand) indeholder højt indhold af flere essentielle næringsstoffer, særligt mangan. På grund af det høje vandindhold (80 %) har rå ingefærrod generelt lavere ernæringsindhold udtrykt pr. 100 gram.

Økonomi og udbredelse 

Ingefær dyrkes i det meste af den tropiske del af verden. De dyreste varianter, og også dem af højeste kvalitet, kommer almindeligvis fra Australien, Sydindien og Jamaica, selv om det meste ingefær bliver dyrket i Indien. Plantens oprindelse er ukendt.

Medicinsk brug 

Det er blevet påvist, at ingefær er effektivt mod kvalme forårsaget af blandt andet transportsyge. Ingefærrodden har også et stort indhold af antioxidanter, og pulveriseret tørret ingefær anvendes i medicinske piller. Drikken ginger ale har også altid været anbefalet mod kvalme i de lande, hvor den brygges.

Enkelte videnskabelige studier har vist, at et ingefærindtag kan forbedre tilstanden hos slidgigtlidende, heruden mindske lettere smerter og stivhed samt give øget bevægelighed. Gigtforeningen oplyser dog, at der er behov for flere og længerevarende undersøgelser af god kvalitet.

Litteratur 
 T. M. E. Branney: Hardy Gingers, 2005,

Eksterne Henvisninger 

 Ingefær til medicinsk brug 

Krydderier
Rodfrugter
Ingefær-familien
Lægeplanter
Gigolo

Gigolo kan henvise til:

 Mandlig prostitution – et ord for det
 Gigolo (Nick Cannon-sang) – single af den amerikanske rapper Nick Cannon
 Gigolo (film) – dansk kortfilm fra 1993 instrueret af Carsten Rudolf
Hessen

Hessen er en delstat i Tyskland. Den har et areal på 21.110 km² og 6.391.360 (31.12.2022) (6.265.809 (31.12. 2018)) indbyggere. Hovedstaden er Wiesbaden, og ministerpræsident er Volker Bouffier (CDU). 

Hessen grænser mod de tyske stater Nordrhein-Westfalen, Niedersachsen, Thüringen, Bayern, Baden-Württemberg og Rheinland-Pfalz. De vigtigste byer omfatter Frankfurt am Main, Wiesbaden, Darmstadt, Marburg, Kassel, Gießen, Wetzlar,  Offenbach og Fulda.

Historie 
I den tidlige middelalder var Hessen en del af Thüringen, men efter den thüringske arvefølgekrig (1247-1264) blev Hessen et uafhængigt grevskab inden det tysk-romerske rige. Staten eksisterede indtil 1567, da Philip 1. af Hessen døde, og Hessen blev opdelt i fire småstater: Hessen-Kassel, Hessen-Marburg, Hessen-Rheinfels og Hessen-Darmstadt.

Hessen-Rheinfels blev annekteret af Hessen-Darmstadt i 1583. Hessen-Marburg af Hessen-Kassel i 1604. En udbryderlinje fra Hessen-Darmstadt førte til oprettelsen af Hessen-Homburg i 1622, således at Hessen bestod af tre stater i slutningen af det syttende århundrede.

Hessen-Kassel blev et kurfyrstendømme fra 1803, men blev i 1866 sammen med Hessen-Homburg og hertugdømmet Nassau annekteret af Preussen, der etablerede provinsen Hessen-Nassau.

Hessen-Darmstadt blev kaldt Storhertugdømmet Hessen fra 1806 og bevarede sin uafhængighed.

Under Weimarrepublikken fra 1919 blev Hessen-Nassau en del af Preussen og Hessen-Darmstadt en administrative region indenfor Tyskland. Efter anden verdenskrig blev staten Hessen etableret og omfattede de tidligere stater Hessen(-Darmstadt) og Hessen-Nassau, bortset fra nogle områder vest for Rhinen, der blev en del af Rheinland-Pfalz.

Ministerpræsidenter af Hessen 
 1945: Ludwig Bergsträsser
 1945 – 1946: Karl Geiler
 1946 – 1950: Christian Stock (SPD)
 1950 – 1969: Georg-August Zinn (SPD)
 1969 – 1976: Albert Osswald (SPD)
 1976 – 1987: Holger Börner (SPD)
 1987 – 1991: Walter Wallmann (CDU)
 1991 – 1999: Hans Eichel (SPD)
 1999 – 2010: Roland Koch (CDU)
 Siden 2010: Volker Bouffier (CDU)

Administrativ opdeling 
Hessen blev i  1981 opdelt i 3  Regierungsbezirke Darmstadt, Gießen og Kassel, disse er opdelt i  5 Kreisfrie byer og 21 Landkreise med 426 kommuner.

Landkreise 
Hessens Landkreise indordnet i de respektive  Regierungsbezirke. Det er administrationsbyer der står med småt.

Kreisfrie byer 
Der er fem kreisfrie byer i Hessen:

 Darmstadt 
 Frankfurt am Main
 Kassel 
 Offenbach am Main 
 Wiesbaden

Ekstern henvisning 

 Officiel regeringsportal 

 
Delstater i Tyskland
Tysklands delstater

De enkelte delstater () i Tyskland har udstrakt selvstyre og kan på områder som miljø, kultur og uddannelse i vidt omfang gennemføre deres egen lovgivning. Der kan derfor være store forskelle på love og forordninger fra delstat til delstat. Valg til delstatsparlamenterne finder som hovedregel sted hvert fjerde år.

Delstaterne er repræsenteret i Forbundsrådet (Bundesrat), der holder til i det tidligere preussiske Herrenhaus (parlament) i Berlin. Forbundsrådets vigtigste opgave er at varetage delstaternes interesser i sager, der vedrører deres kompetence. Det er delstaternes regeringer der udpeger repræsentanterne til Forbundsrådet.

Tysklands delstater og deres placering

Oversigt over de tyske delstater med basisinformation 

 Per 31. december 2013.

Delstaternes flag

Se også 
 Fordeling af pladserne i de tyske delstatsparlamenter
 Liste der Ministerpräsidenten der deutschen Länder(tysk Wikipedia)

Referencer 

Delstater
Brandenburg

Brandenburg er en af de 16 delstater i Tyskland. Den ligger i den østlige del af landet og var til 1990 en del af DDR (Østtyskland). Den omgiver, men omfatter ikke rigshovedstaden Berlin (som er en selvstændig bystat på linje med Hamburg og Bremen) trods en række folkeafstemninger om at sammenlægge Brandenburg og Berlin omkring årtusindskiftet.

Brandenburg har et areal på 29.475 km² og 2.573.135 indbyggere (31. december 2022). Hovedstaden er Potsdam. Ministerpræsident er Dietmar Woidke fra det socialdemokratiske parti; SPD.

Politik 

Siden Tysklands genforening i 1990 har alle regeringschefer i Brandenburg været fra det socialdemokratiske parti SPD. Siden 2009 har partiet regeret sammen med det socialistiske parti Die Linke.

Brandenburgs statsministre 
Brandenburg i DDR
 1947–1949: Karl Steinhoff (SED, det styrende parti i DDR)
 1949–1952: Rudolf Jahn (SED)

Brandenburg i Forbundsrepublikken Tyskland
 1990–2002: Manfred Stolpe (SPD)
 2002–2013: Matthias Platzeck (SPD)
 siden 2013: Dietmar Woidke (SPD)

Geografi og administration

Geografi 
Brandenburg grænser op til Mecklenburg-Vorpommern i nord, Polen i øst, Sachsen i syd, Sachsen-Anhalt i vest og Niedersachsen i nord-vest.

Floden Oder danner østgrænsen til Polen, og Elben løber på en del af den vestlige grænse. De vigtigste floder i delstaten er Spree og Havel.

Administration

Landkreise og Kreisfrie byer 

Siden reorganiseringen af Landkreisene i 1993 er Brandenburg opdelt i 14 Landkreise og 4 kreisfrie byer. Listen viser navn og administrationsby samt kendingsbogstaver fra nummerplader.

 Barnim, Eberswalde (BAR)
 Dahme-Spreewald , Lübben (Spreewald) (LDS)
 Elbe-Elster, Herzberg (Elster) (EE)
 Havelland, Rathenow (HVL)
 Märkisch-Oderland, Seelow (MOL)
 Oberhavel, Oranienburg (OHV)
 Oberspreewald-Lausitz, Senftenberg (OSL)
 Oder-Spree, Beeskow (LOS)
 Ostprignitz-Ruppin, Neuruppin (OPR)
 Potsdam-Mittelmark, Belzig (PM)
 Prignitz, Perleberg (PR)
 Spree-Neiße, Forst (Lausitz) (SPN)
 Teltow-Fläming, Luckenwalde (TF)
 Uckermark, Prenzlau (UM)

De fire kreisfrie byer er:

 Brandenburg an der Havel (BRB)
 Cottbus / Chóśebuz (CB)
 Frankfurt an der Oder (FF)
 Potsdam (P)

Historie 

Historisk var Brandenburg et uafhængigt kurfyrstendømme styret af huset Hohenzollern og en del af det tysk-romerske rige. I 1618 kom det i personalunion med hertugdømmet Preussen, og kong Friedrich II udråbtre dem i 1701 i Königsberg som Kongeriget Preussen.

Se også  
 Tyske kommuner (tysksproget Wikipedia)

Eksterne henvisninger 

 Christiane Büchner, Jochen Franzke: Das Land Brandenburg. Kleine politische Landeskunde; Brandenburgische Landeszentrale für politische Bildung, 5. überarbeitete Auflage, 2009;   (tysk)
 Information historisk Brandenburg
 Befolkningspyramider til 31.12. 2070

 
Preussen
Delstater i Tyskland
Civilisation

En civilisation (af latin civis, borger) er et menneskesamfund, som har en ikke-militær administration (det vil sige en civil administration) foruden den militære administration, og et nogenlunde velfungerende retsvæsen og politi, som kan beskytte borgerne, så at de kan færdes ubevæbnede.

Historisk 
Tidligere var det almindeligt at skelne mellem civiliserede samfund og folkeslag og uciviliserede eller "vilde". I denne skelnen lå der en mere eller mindre underforstået forståelse af, at civiliserede befandt sig på et højere kulturelt udviklingsstade, jf. den herskende moderniseringsteori. I 2. udgave af Salmonsens konversationsleksikon, bind V (1916) hedder det således i opslaget om civilisation:

Dannelse, Oplysning, intellektuel Udvikling. C. betegner en saadan Udvikling af Sæder og Tankesæt, som betinger et ordnet borgerligt Samfund, og gennem hvilken dette må ar til højere Kultur.

I 1530 udgav Erasmus af Rotterdam bogen De civilitate morum puerilium, en håndbog om at opdrage drenge. Det påstås at være i denne bogtitel, vi første gang møder ordet "civilisation" i tilnærmet den betydning, det har i dag. Man kender i alt 130 udgaver af bogen, der blev Erasmus' mest læste skrift, og kom i 30 oplag i løbet af de seks år, der genstod af hans liv.

Henvisninger

Ekstern henvisning 

 Washington State University: World civilizations

 
Styreformer
Samfund
Frankfurt

Frankfurt kan referere til

 Frankfurt am Main – en storby i Hessen
 Frankfurt (Oder) – en by i Brandenburg, tidligere kaldet Frankfurt an der Oder
Stuttgart

Stuttgart er hovedstaden i delstaten Baden-Württemberg i Tyskland. Byen ligger i centrum af regionen Mittlerer Neckarraum og har cirka 600.000 indbyggere.

Byen har en betydelig industri, bl.a. findes her bilfabrikkerne: Mercedes-Benz (Daimler) samt Porsche, et Teknisk universitet med et verdensberømt botanisk institut og et kunstakademi.

Bygningsværker 
 Stiftskirche (sengotisk kirke)
 Altes Schloss (italiensk renæssancestil, opført 1553-78)
 Neues Schloss (opført i det 18. århundrede)
 Schloss Solitude (opført 1764-1775, ligger i Stuttgart-west (Weilimdorf))
 Mercedes-Benz Museum
 Wüttembergs Gravkapel (opført i 11. århundrede) (Her ligger kongeparet Katharina og Wilhelm 1. af Württemberg)

Personer fra Stuttgart 
 Georg Wilhelm Friedrich Hegel
 Gottlieb Daimler
 Max Horkheimer
 Berthold Graf Schenk von Stauffenberg
 Hermann Lang
 Richard von Weizsäcker
 Ferdinand Alexander Porsche
 Roland Emmerich

Galleri

Venskabsbyer 
  St. Helens, England – Storbritannien
  Cardiff, Wales – Storbritannien
  St. Louis, Missouri – USA
  Strasbourg – Frankrig
  Mumbai (früher Bombay) – Indien
  Menzel Bourguiba – Tunesien
  Kairo – Egypten
  Łódź – Polen
  Brünn – Tjekkiet
  Samara – Rusland
  Danmark
  Randers - Danmark

Eksterne henvisninger 

 Turistoplysninger (på tysk, engelsk, m.fl.)
 Stuttgart Stadtinformation – oplysninger om byen (på tysk og engelsk)
 Stuttgart Journal- oplysninger om byen (på tysk)

 
Byer i Baden-Württemberg
Mecklenburg-Vorpommern

Mecklenburg-Vorpommern (undertiden forkortet Meck-Pomm eller MV) er en delstat i Tyskland, der med et areal på 23.170 km² og 1.608.138 indbyggere (31. december 2019) og 1.628.378 (31.12.2022) er Tysklands sjettestørste og tyndest befolkede delstat. Hovedstaden er Schwerin. Ministerpræsident er Manuela Schwesig (SPD), der leder en koalitionsregering med CDU. Mecklenburg-Vorpommern grænser op til Slesvig-Holsten i vest, Polen i øst, Niedersachsen og Brandenburg i syd samt op til Danmark igennem havgrænse mod nord.

Staten blev dannet efter 2. verdenskrig ved at sammenlægge de historiske regioner Mecklenburg og Vorpommern. I 1952 indgik delstaten i DDR og blev opdelt i tre administrative områder. Den blev genetableret i forbindelse med Tysklands genforening i 1990.

Mecklenburg-Vorpommern er blandt andet kendt for sin kystlinje til Østersøen og for Mecklenburgische Seenplatte, der er den største gruppe sammenhængende søer og kanaler i Tyskland. Sammen med den øvrige natur gør det staten til en af de førende turistdestinationer i landet. Tre af Tysklands 14 nationalparker beliggende her, ligesom der er mange fredede naturområder.

Kulturelt har Mecklenburg-Vorpommern udviklet og bibeholdt en særegen regional kultur, som dog har visse ligheder med det øvrige Nordtyskland, f.eks. er der store lingvistiske og historiske fællestræk med Slesvig-Holsten. Byggestilen i byerne er hanseatisk; den samme, som man kan finde i en by som Lübeck samt i Estland og Letland. Der er mange gotiske murstenskirker opført i middelalderen i centrum af byerne, som typisk er opbygget omkring en eller flere markedspladser, hvor også byens kirke eller rådhus er placeret. Byerne er overvejende beliggende ved Østersøen eller ved de mange søer eller floder, fordi handelsbetingelserne var bedst her. To af Europas ældste universiteter, Universität Rostock og Greifswald Universitet, er beliggende i Mecklenburg-Vorpommern.

Landkreise og kreisfrie byer

Største byer

Se også 
 Tyske kommuner (tysk Wikipedia)
 Tyske delstatsregeringer (tysk Wikipedia)

Eksterne henvisninger 

Den officielle turisme-portal i Mecklenburg-Vorpommern
Befolkningspyramider til 31.12 2070

 
Delstater i Tyskland
Sphagnum

Sphagnum har flere betydninger:
 Sphagnum – det botaniske navn for slægten Tørvemos
 Sphagnum (jordforbedringsmiddel) – handelsvaren, ofte skrevet spagnum
Edmund Stoiber

Edmund Rüdiger Rudi Stoiber (født 28. september 1941) er en tysk politiker, som i perioden 1993-2007 var ministerpræsident i staten Bayern og desuden formand for CSU 1999-2007.

Edmunds Stoiber var ved Forbundsdagsvalget 2002 kanslerkandidat for CDU/CSU, men tabte valget med en snæver margin til Gerhard Schröders regeringskoalition mellem SPD og Bündnis 90/Die Grünen efter at have været langt foran i meningsmålingerne i det meste af valgkampen. Ved valget i 2005 stillede CDU/CSU med Angela Merkel som kanslerkandidat. 

Udover den politiske karriere er Stoiber med-formand for fodboldklubben FC Bayern Münchens bestyrelse.

Eksterne henvisninger 

 Officiel side 

Ministerpræsidenter fra Tyskland
Medlemmer af Forbundsdagen
Politikere fra CSU
Østlandet

Østlandet (bm) eller Austlandet (nn) er den mest folkerige landsdel i Norge. Den ligger i den sydøstligste del af landet omkring hovedstaden Oslo. Østlandet består af fylkerne Viken, Oslo, Innlandet og Vestfold og Telemark. Østlandet er Norges tættest befolkede landsdel, med 2.410.630 indbyggere (pr. 1. juli 2009). Med et areal på 94.578 kvadratkilometer er denne landsdel over dobbelt så stort som hele Danmark. Omkring Oslo findes forholdsvis flade landbrugsområder med samme naturforhold som i den sydlige halvdel af Sverige.

Østlandets geografi 

På Østlandet ligger Norges højeste fjeldområde, som er hævet ved den kaledonske fjeldkædefoldning. Landskabet er gennemskåret af næsten nord-sydgående U-dale formet i sidste istid. Terrænet falder fra nord til syd ned til lavlandet i Osloregionen og områderne på begge sider af Oslofjorden.

Østlandet har mange fjordsøer, som er udformet af isbræer under sidste istid. Eksempelvis Mjøsa, Randsfjorden, Krøderen, Sperillen, Gjende og Bygdin. Elvene følger lange, veludviklede dallandskaber med mange sidegrene, og flodløbene er ofte meanderende. Sideelvene har deres kilder i fjeldområder, hvor de er til tider er bugtede, før de med stort fald ender i hoveddalen.

 
Landsdele i Norge
Norges geografi