alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Rom (hukommelse)

Rom er et akronym for read only memory (på dansk: Hukommelse, der kun kan læses fra), og er en form for digital hukommelse til brug i computere. Som navnet antyder, kan computeren kun læse den information, der er lagret i denne type hukommelse, men modsat en anden slags computer-hukommelse kaldet RAM, kan computeren ikke selv ændre eller slette noget i en indbygget rom-hukommelse. Til gengæld har alle former for rom den fordel overfor RAM, at de bevarer deres indhold, selvom strømforsyningen til dem afbrydes.

Anvendelser 
Netop fordi hukommelse af rom-typen altid bevarer sit indhold, bruges den ofte til "opstarts-programmer" for computere: Så snart strømmen til en computer tændes, vil dens mikroprocessor forvente ordrer om, hvad den skal gøre, og disse ordrer findes i "almindelige" computere i den såkaldte BIOS; et program, der er anbragt i en rom-kreds.

En lommeregner er et lille computersystem, som fra et rom-lager kan hente programinstruktioner, der styrer, hvordan systemet skal aflæse tasterne, behandle informationerne og udlæse resultaterne i displayet. Tilsvarende er vaskemaskiner, videobåndoptagere og meget andet elektronisk udstyr styret af små computersystemer, der i vid udstrækning har al fornøden programkode liggende i rom.

Forskellige slags rom 
For at rom skal kunne bruges til noget fornuftigt, skal der i sagens natur noget "meningsfuldt indhold" ind i en rom-kreds til at starte med, og den væsentlige forskel mellem de forskellige slags rom ligger i, hvordan man bibringer dem dette meningsfulde indhold:

 Maskeprogrammeret rom får deres informationsindhold "bygget ind" ved fremstillingsprocessen: Man bestiller et (som regel meget stort) antal rom-kredse med et bestemt informationsindhold, som vedlægges ordren, og får
 PROM er et akronym for Programmable Read Only Memory, på dansk: Programmerbar hukommelse, der kun kan læses. Det kaldes også for OTP-ROM (One-Time Programmable; "éngangs-programmerbar") og leveres uden noget indhold fra halvlederfabrikantens side, så elektronikproducenterne, der bruger dem, selv kan skrive deres eget indhold ind i dem.
 EPROM (Erasable Programmable Read-Only Memory; "Sletbar programmerbar ROM") minder om de ovenfor nævnte, "éngangs-programmerbare" rom-kredse, men EPROM'er kan "tømmes" igen (ved at udsætte dem for ultraviolet lys) og derefter forsynes med nyt indhold.
 EEPROM (Electrically Erasable Programmable Read-Only Memory; "Elektrisk sletbar, programmerbar rom"), også kaldet flash-RAM, kan som EPROM'en ovenfor slettes og "skrives om", men hos EEPROM'en kræver sletningsprocessen blot en spænding, der ligger over den for kredsen normale driftsspænding.

Rom-typerne ovenfor er nævnt i den rækkefølge, de er blevet udviklet: Det ses hvordan udviklingen går i retning af en slags "smart RAM-hukommelse", som ikke mister sit informationsindhold, hvis strømmen til hukommelseskredsløbet forsvinder.

Digitale hukommelser
Integrerede kredsløb
Lisp

Lisp, eller LISP (forkortelse for LISt Processing) er et dynamisk typet, funktionsorienteret programmeringssprog.

Oprindelse 

Sproget er baseret på en matematisk teori – Alonzo Church's lambdakalkyle ( lambda calculus) fra 1936. Det blev specificeret af John McCarthy i 1958. Beskrivelsen blev publiceret i 1960 og sproget blev for første gang implementeret af  Steve Russell i 1961. Dermed er LISP et af de ældste højniveau-programmeringssprog; blandt de nulevende og stadigvæk mest udbredte er det kun Fortran der er ældre.

Anvendelse 

Lisp har væsentlig betydning inden for kunstig intelligens og er velegnet til metaprogrammering – sidstnævnte ikke mindst i kraft af et af Lisps kendemærker: programmer og data har samme repræsentation; derved er det naturligt at lade programmer generere og transformere andre programmer.

Program- og datarepræsentation 

Både data og programmer repræsenteres i Lisp i form af lister. En liste består af en samling elementer, som hver især enten kan være et atom – en simpel værdi eller et symbol – eller en liste. En liste er altså en rekursiv størrelse. Derfor er det naturligt også at definere funktioner rekursivt ved at definere behandlingen af listens hoved, som er det første element, så af dens hale, som udgøres af resten af listen. Halen består så af et hoved og en hale, osv.; i grænsetilfaldet er halen tom, hvilket normalt bruges som stopkriteriet for rekursionen. Operationerne til at plukke hovedet hhvs. halen af en liste er blandt de grundlæggende operationer i LISP.

LISPs lister kan bruges til at repræsentere andre abstrakte datastrukturer. Fx kan et træ repræsenteres af en liste af lister.

I den oprindelige LISP eksisterer arbejdslagerbegrebet ikke, dvs. man opererer ikke med variabler, og funktionskald kan derfor ikke have bivirkninger; en funktion definerer en ren transformation af input, som er en parameterliste, til en outputværdi, som også er en liste.

Moderne udvidelser 

Moderne LISP-dialekter tillader et vist mål af bivirkninger, fx i forbindelse med udskrivning, filoperationer og operativsystemkald. Nogle af dialekterne understøtter også andre programmeringsparadigmer end det funktionsorienterede – fx det objektorienterede.

Kontekstbaserede funktionskald 

Når en LISP-funktion kaldes vil den ofte få en parameter med der indeholder oplysninger om den kontekst hvori kaldet fandt sted; dvs. virkningen af udførelsen af funktionskaldet kan afhænge meget af kaldets kontekst, ligesom et ords betydning (semantik) i et almindeligt, eller naturligt sprog ofte afhænger af i hvilken sætning (eller, generelt, sammenhæng) det nævnes.

Denne egenskab kaldes også closure.

LISP-dialekter 

Blandt de mest udbredte og mere moderne Lisp-dialekter er:
  Common Lisp Object System (CLOS), som udvider klassisk Lisp med avancerede faciliteter til objektorienteret programmering.
  Scheme

Også Logo, det gamle børnevendte sprog som mest forbindes med skildpaddegrafik, dvs. med at tegne figurer på skærmen vha. en lille virtuel skildpadde, er en Lisp-dialekt.

Se også 
 Logo

Datalogi
Programmeringssprog
Oldermand

Oldermand er betegnelsen for en formand for et håndværkerlav, bylav eller anden form for lav (el. ).

Ordet er udviklet af den britiske politiske titel ealdorman, der kendes fra middelalderen og som gradvist udviklede sig via alderman til oldermand.

Ordet "oldermand" blev tidligere tider også brugt for Rådmand. 

Titler
Natanael

Natanael er en af Jesu disciple. Han omtales i , og hans navn betyder "Guds gave" på hebræisk.

Når han opfattes som én af de tolv disciple, identificeres han normalt med Bartholomæus.

Jesu apostle
Tjek fødsels- og dødsår
Rough

Rough er i golf betegnelsen for de vildtvoksende partier, der grænser op til en golfbanes tilklippede græstæppe kaldet fairway og green.

Golf

sv:Lista över golftermer#Ruff
Paella

Paella ([] på dansk, [] pa-EH-jah på catalansk/valenciansk, [] på spansk) er en typisk spansk risret. Paellaen stammer fra Valenciaregionen og navnet skyldes på catalansk paella fra latin patella 'lille pande', den pande retten tilberedes i.

De oprindelige ingredienser i paella var runde ris, vand, salt, ekstra jomfruolivenolie, kanin og kylling, ferraura (grønne bønner), garrofó (Phaseolus lunatus, en slags hvide bønner), tomat og safran som krydderi. Andre ingredienser i Valenciaregionen er snegle, rosmarin, hvidløg, tavella (grønne bønner), artiskokker og svineribben. I andre regioner i Spanien findes ikke-konventionelle versioner som paella mixta (blandet paella med både kød og fisk) eller paella marinera (med fisk og skaldyr, bløddyr og fisk; vandet erstattes af fiskebouillon).

Kontrovers 
Nogle ikke-spanske kokke har chorizo i deres paellaer sammen med fx æg, lange ris og svampe), som de i Valencia ikke mener hører hjemme i paellaer af nogen art. Det alternative navn, der foreslås for disse retter, er arròs amb coses eller arroz con cosas på catalansk/valenciansk eller på spansk ('ris med ting'), som er nedsættende.

Berygtede eksempler er Jamie Olivers paella-opskrift (med chorizo, en spansk pølse) og Gordon Ramsays. 

Forfatteren Josep Pla bemærkede

Referencer 

Mad fra Spanien
Nationalretter
Risretter
Socialantropologi

Socialantropologi og kulturantropologi er betegnelser for de tilgange indenfor antropologi og etnologi som benytter den etnografiske metode til at studere mennesket som socialt og kulturelt væsen.

De tidligste eksponenter for socialantropologi var A. R. Radcliffe-Brown, som udviklede sin antropologiske tilgang ud fra sociologen Emile Durkheims sociale teorier, der beskriver menneskesamfund med deres sociale institutioner og processer, og Bronislaw Malinowski. I USA udviklede Franz Boas kulturantropologien, som adskiller sig ved i højere grad  at fokusere på kulturelle forskelle fremfor sociale institutioner og processer.

Socialantropologien kom til Danmark i 1950-erne, hvor især Johannes Nicolaisen blev en fremtrædende talsmand for denne tilgangsvinkel. Inspireret af England, erkendte han, at kultur er mere end summen af de materielle og åndelige manifestationer, som man tidligere havde interesseret sig for i folkelivs- og folkemindeforskningen. Man betragtede nu kultur som en helhed, der skulle studeres i hele sin udstrækning, hvilket bedst kunne ske i mindre samfund (engelsk: community studies) såsom øer, landsbyer eller fiskerlejer.

Feltarbejde 

Det ligger i den socialantropologiske tilgang, at denne fortrinsvis må indsamle sit forskningsgrundlag ved feltarbejde, det vil sige, at forskeren besøger det lokalsamfund, der ønskes studeret, og her gør sine iagttagelser, taler med mennesker og supplerer med spørgsmål.

Det materiale, der indsamles under feltarbejde, kan suppleres med kildemateriale fra arkiver og lignende for at supplere med en historisk dimension.

Litteratur 
 Holger Rasmussen: "Limfjordsfiskeriet før 1825. Sædvane og centraldirigering" (Nationalmuseet, Folkelivs studier 2; København 1968)

Eksterne henvisninger 
 Axel Steensberg (anmeldelse af) Holger Rasmussen: Limfjordsfiskeriet før 1825. Sædvane og centraldirigering. Nationalmuseet. Folkelivs studier nr. 2. København 1968 (Historisk Tidsskrift, 12. række, Bind 5; 1971)

Referencer 

Samfundsvidenskab
Antropologi
Sociologiske fagområder
Nereus

Nereus er den græske gud for det rolige og solbeskinnede hav.

Som primær havgud er Nereus erstattet af Poseidon.

Eksterne henvisninger 

 

Græske guder
Nunavut

Ikke at forveksle med Nunavik, en region i det nordlige Quebec eller Nunatsiavut, en autonom Inuit region det nordlige del af Newfoundland og Labrador.
Nunavut (Inuktitut: ᓄᓇᕗᑦ, "vort land") er det største, nordligste og nyeste territorium i Canada. Det blev officielt separeret fra Northwest Territories den 1. april 1999 via Nunavut Act og Nunavut Land Claims Agreement Act, selvom grænserne allerede var blevet tegnet i 1993. Oprettelsen af Nunavut medførte den første større ændring af det politiske landkort i Canada, siden provinsen Newfoundland og Labrador blev indlemmet i 1949.

Nunavut omfatter en stor del af det nordlige Canada samt de fleste af de canadiske arktiske øer. Dens enorme område gør den til den femte største underinddeling i verden. Hovedstaden Iqaluit (tidl. Frobisher Bay) på Baffin Island i øst, blev valgt ved en folkeafstemning i 1995. Andre større bosætninger omfatter de regionale centre Rankin Inlet og Cambridge Bay.

Økonomi 

Nunavuts økonomi er baseret på høsttraditioner, som majoriteten af inuitter fortsat opretholder med tætte bånd til de lokale områder. Udbyttet af høsten udgør mindst 40 millioner dollars årligt og sikrer mange familier billig og næringsrig mad.

Til at supplere disse traditioner er nye muligheder, som hurtigt får økonomien i Nunavut til at ændre sig.

I 2007 nåede udgifterne til kortlægning af mineralressurcer op på 234 millioner dollars, en faktor 10 i forhold til 1999. Råstofundersøgelserne har skabt ekstra job og investeringsmuligheder for Nunavuts indbyggere og Canada. 

Der er gjort fund af diamanter, guld, råmetal og uran i hver region af Nunavut. To nye guldminer, ved Hope Bay i Kitikmeot og Meadowbank nær Baker Lake, er planlagt til at begynde produktionen.

Se også 

 Dorset-kulturen

Eksterne henvisninger 

 Government of Nunavut   (Inuinnaqtun)

 
Etableret i 1999
Aigrette

Aigrette er et ord fra fransk der betegner en hatteprydelse eller et hårsmykke lavet af fjer.

Hovedbeklædning
Suttung

Suttung er i nordisk mytologi en jætte, hvis fader, Gilling, og moder blev dræbt af dværgene Fjalar og Galar.

Ved at binde dværgene til en klippe der vil synke under vand når tidevandet stiger tvinger Suttung dem til at give ham Skjaldemjøden i bod for drabet på sine forældre. Mjøden skjuler han i bjerget Hnitbjerg, og sætter sin datter Gunlød til at vogte over den.

Odin stjæler brygget fra Suttung ved at forføre Gunlød, og flygter med bugen fyldt af brygget til Asgård. Suttung forfølger Odin i sin ørneham, men bliver dræbt af aserne, da han krydser muren til Asgård.

Jætter
Kvaser

Kvaser er i nordisk mytologi en vis mand som blev skabt af vaner og aser for slutte en bindende fred mellem dem efter krigen mellem aser og vaner. De beseglede fredsaftalen ved, at hver især gik hen til et kar og spyttede i det. For at bevare dette vidnesbyrd, skabte de en mand af spyttet. Det blev Kvaser, der var så vis, at ingen kunne spørge om noget, han ikke kunne svare på.

Kvasers blod 
Kvaser drog viden om og lærte sin visdom fra sig, indtil han gæstede to onde dværge, Fjalar og Galar, der slog ham ihjel og lod hans blod løbe ned i to kar, Son og Bodn, og en kedel, Odrører. Dværgene rørte blodet sammen med honning, og deraf opstod skjaldemjøden, der gjorde enhver, der drak af den, til skjald og vismand. Men til aserne sagde dværgene, at Kvaser blev kvalt i sin egen visdom, fordi ingen var kyndige nok til at stille ham kloge spørgsmål. Mjøden måtte de senere give fra sig til Gillings søn Suttung som bod for drabet på hans far.

Kvaser og Loke 

Kvasers klogskab kom til nytte, da guderne ville have fat i Loke og straffe hans skarnsstreger. Snorre fortæller i Edda, at Loke forvandlede sig til en laks og skjulte sig ved Frananger-fos. Når han indimellem var i sin egen skikkelse, knyttede han hørgarn i masker, sådan som man senere har lavet fiskenet. Men så fik Odin fra Lidskjalv øje på ham. Loke sprang straks i elven i lakseskikkelse; nettet smed han på ildstedet. Da aserne kom til huset, var Kvaser den første, der gik ind. Da han i asken fik øje på resterne af nettet, gættede han, at det var til at fange fisk med. Aserne knyttede så et tilsvarende net, smed det i elven og jagede Loke foran sig til fossen, hvor Tor fik ham fanget.

Asernes og vanernes gidselbytte 
På en af de første sider i Heimskringla beretter Snorre om asernes krig med vanerne. Ved fredsslutningen gav de hinanden gidsler. Aserne udleverede Høner og Mimer; imod dem satte vanerne Njord og hans søn Frej, samt den nyskabte Kvaser, som var den viseste i vanernes flok. Snart fik vanerne mistanke om, at byttet ikke var til deres fordel. De havde gjort Høner til høvding, da han ankom; men så viste det sig, at Mimer tog beslutningerne for ham. Vanerne halshuggede derfor Mimer og sendte hovedet tilbage til aserne. Derimod var Høner ifølge vers 53 i Völuspá en af de få guder, der overlevede Ragnarok.

Noter 

Nordiske guder
Skjaldemjøden

Skjaldemjøden var i nordisk mytologi en magisk mjød, der gav digteriske evner.

Mjødens ophav 
Kvaser var skabt af spyt fra vaner og aser. Han var vis og kunne svare på alle spørgsmål; men til sidst tog han ind hos de to onde dværge Fjalar og Galar, der dræbte ham og brugte hans blod, blandet med honning, til at brygge skjaldemjøden. De lod hans blod løbe ned i to kar og én kedel, der kaldtes Odrører, mens karrene hed Son og Bodn. Til aserne sagde dværgene, at Kvaser var blevet kvalt af visdom, fordi ingen var kyndig nok til at stille ham kloge spørgsmål.

Skiftende ejere 
Dværgene fik lokket en jætte, der hed Gilling, hjem til sig sammen med hans kone. Sammen med Gilling roede de ud på havet, men kæntrede på et blindskær. Gilling kunne ikke svømme og druknede, mens dværgene fik skibet på ret køl og roede i land. Der fortalte de enken, hvad der var sket, og hun brast i gråd. Fjalar spurgte, om ikke hun ville få det bedre ved at se ud over havet, hvor hendes mand var omkommet. Så bad han sin bror Galar om at slippe en kværnsten ned i hovedet på hende, da han var træt af hendes gråd. Sådan døde hun. Men da sønnen Suttung hørte om sagen, tvang han dværgene med ud på havet og anbragte dem på et skær, der oversvømmedes af tidevandet. De tiggede Suttung om nåde og tilbød ham skjaldemjøden som bod, og det godtog han.

Kenninger 
Suttung gemte mjøden på Hnitbjerg, hvor han satte sin datter Gunlød til at passe på den. Kenninger for skjaldskab er derfor Kvasers blod eller dværgenes drik eller Odrørers eller Bodns eller Sons fylde eller væske, eller dværgenes fartøj (da mjøden jo fik dem i land) eller Suttungs mjød eller Hnitbjergs væde. 

Odin gjorde sig senere til kæreste med Gunlød, der til gengæld lod ham tage tre slurke af mjøden. I den første slurk tømte han hele Odrører, i den anden hele Bodn og i den tredje hele Son. I ørneham fløj han hjem til Asgård, men lidt af mjøden blev spildt - den kaldes de dårlige skjaldes andel. Skjaldekunst blev ellers heddende Odins fangst eller fund eller drik eller gave, eller asernes drik.

En keltisk parallel 
Idéen om poetisk inspiration som en berusende drik kendes også fra keltisk mytologi.  I sagnet om Gwion Bach (senere kendt som skjalden Taliesin) blev han sat til at røre i en kedel, der skulle stå over ilden i et år og en dag. De første tre dråber af væsken i kedlen skulle give visdom; resten af indholdet var giftigt. Tre dråber sprøjtede fra gryden på Gwion Bach, og sådan fik han sine evner.

Noter

Se også 
 Odin stjæler skjaldemjøden

Artefakter i nordisk mytologi
Sindre

Sindre er i nordisk mytologi en dværg. Han og hans bror Brokk er navnkundige for deres smede- og trolddomskunst. I væddemål med Loke smeder de ringen Draupner, galten Gyldenbørste og hammeren Mjølner.

Sindre er også navnet på en hal, hvor de dydige sjæle skal hvile efter Ragnarok ifølge Gylfaginning.

Dværge i nordisk mytologi
Brugervenlighedsafprøvning

Brugervenlighedsafprøvning er i it-terminologi en systematisk undersøgelse af et systems brugervenlighed.

Kilder/henvisninger
Terminologiudvalget

Systemudvikling
Chat

Chat er i it-terminologi betegnelsen for en diskussion eller snak mellem flere personer eller robotter via et datanet i realtid (det vil sige uden mærkbar tidsforsinkelse), i modsætning til diskussion via e-mail eller nyhedsgrupper.

Populære deciderede chatklienter/-tjenester på internet er blandt andre AIM, ICQ, Jabber, Windows Live Messenger og Yahoo! Messenger.

En anden udbredt form for chat er Internet Relay Chat (IRC). På Wikipedias IRC-kanal kan man eksempelvis træffe andre af encyklopædiens brugere fra hele verden.

Computerprogrammer og protokoller 
 AOL Instant Messenger (AIM)
 Discord
 Google Talk
 ICQ (OSCAR)
 Internet Relay Chat (IRC)
 Jabber (XMPP)
 MUD
 Pichat
 Pidgin
 SILC
 Skype
 Steam
 Teamspeak (TS)
 Windows Live Messenger
 Yahoo! Messenger

Se også

 Emoticon
 Internet-jargon
 Smiley

Kilder/eksterne henvisninger
Terminologiudvalget
Google: Smileys 
Web arcive backup: Chatter's Jargon Dictionary: Forklaring af "*GG*SS*LOL*ROFL*"

 
Sandtidsteknologi
Dryade

Dryader eller hamadryader er skovnymfer i den græske mytologi. Navnet kommer af det græske ord drys, der betyder træ. En dryade er knyttet til sit træ, og lever og dør med det. 

Der findes lignende væsner i andre mytologier, se eksempelvis myten om pilekonen.

Forveksling 
I B.S. Ingemanns digt Elskeren og Druiden  forveksles dryade med druide.

Se også
 Najade
 Oreade
De græske guders familietræ

Eksterne henvisninger 

Nymfer
Brokk

Brokk er i nordisk mytologi bror til Sindre eller Eitri. 

De to er kendte for smede- og trolddomskunst. I et væddemål med Loke smedede de tre af asernes prægtigste skatte: Draupner, Gyldenbørste og Mjølner. 

Brokks arbejde bestod i at holde blæsebælgen i gang på trods af Lokes desperate forsøg på at ødelægge rytmen. Loke omskabte sig til en stikflue og bed Brokk for at få ham til at slippe blæsebælgen. 

Først ved smedningen af den sidste skat lykkedes det, da han stak Brokk på øjenlåget. Som konsekvens af dette lille uheld fik hammeren Mjølner et for kort skaft. 

Uheldet afholdt dog ikke Thor fra at erklære hammeren for væddemålets absolut prægtigste skat, så Ivaldebrødrene vandt og Loke tabte. 

Som pris måtte dværgene hugge hovedet af Loke, men som han fornuftigt påpegede var hans hoved måske nok deres, men halsen var hans egen og den vovede de bare på at røre. 

Loke beholdt altså sit hoved på halsen, men som hævn syede brødrene hans læber sammen med en lædersnor, for at slippe for hans glatte tunge en tid.

Dværge i nordisk mytologi
Nymfe

Nymfe har flere betydninger:
 Nymfe (zoologi) – et ungdomsstadie hos nogle leddyr
 Nymfe (mytologi) – en naturånd i den græske mytologi
 Vandnymfe – et insekt
Gorgonerne

Gorgonerne var tre hæslige kvindevæsener i den græske mytologi, hvoraf Medusa er den mest kendte. De to andre hedder Stheno og Euryale. De er begge udødelige. 

De tre gorgoner skulle være søstre. Engang skulle gorgonerne have været smukke kvinder, men i hovmod sammenlignede de deres skønhed med selveste Athenes, og som straf forvandlede Athene deres hår til levende slanger, så enhver der skuede deres åsyn forvandledes til sten.

Af de tre søstre var kun den yngste, Medusa, dødelig. Dette er grunden til, at Perseus påtager sig opgaven at dræbe hende for at bevise sin uskyld i en forbrydelse.

Gorgoner er udstyret med vinger og drabelige kløer.

Eksterne henvisninger 

Væsener i græsk mytologi
Mundilfare

Mundilfare er i nordisk mytologi far til de to underskønne guder Måne og Sol. Guderne har sat de to smukke søskende på himlen, så de kan skiftes til at stråle over jorden nat og dag.

En af Saturns måner,  Mundilfare er opkaldt efter jætten. 

Jætter
Sveriges politik

Sveriges politik beskriver den politiske opbygning i Sverige. Sverige er et konstitutionelt monarki, og Carl 16. Gustav har siden 15. september 1973 været landets konge, men har i praksis ingen politisk rolle.

Parlament 

Det svenske parlament hedder Riksdagen og er bygget op med ét kammer med 349 medlemmer. Sveriges statsminister er Moderaternas leder, Ulf Kristersson, der i 2022 efterfulgte Socialdemokraternas leder, Magdalena Andersson.

Parlamentsvalg 

Der er valg til riksdagen hvert fjerde år – altid d. 3. søndag i september.

Det seneste valg var Riksdagsvalget i Sverige 2022 der blev afholdt den 11. september 2022.

Politiske partier 

De nuværende politiske partier i riksdagen er:
 Sveriges Socialdemokratiske Arbejderparti (SAP), socialdemokrati.
 Centerpartiet, centrum-højre.
 Moderaterne, liberal-konservative.
 Kristdemokraterna.
 Folkpartiet, liberalt højreorienteret.
 Miljöpartiet de Gröna,  grøn ideologi, centrum-venstreorienteret.
 Venstrepartiet, socialistisk parti.
 Sverigedemokraterne, nationalkonservativt, højreorienteret.

Ved valget til Europa-Parlamentet har partier, der ikke har formået at komme over spærregrænsen til Riksdagen formået at opnå repræsentation. Det gælder Junilisten (2004-2009), Piratpartiet (2009-2014) og Feministiskt initiativ (2014-nuværende).

Geopolitiske enheder 
Sveriges primære geopolitiske inddeling foregår i län og herunder kommuner.

Noter
Pegasus

Pegasus (fra græsk: Πήγασος Pégasos) er i den græske mytologi en vinget hest, der er søn af Poseidon og Medusa. Den blev til af Medusas blod, da Perseus huggede hovedet af hende.

Pegasus er symbol på digternes inspiration. Den har fået opkaldt et stjernebillede efter sig og bliver brugt som ridehest af Zeus, når han har travlt.

Med sine hove åbnede den Hippokrene, musernes kilde på Helikon. Den der drak af kildens vand blev inspireret til at digte og synge. Pegasus er symbol på digterevnen eller digtningen.

Eksterne henvisninger 

 

Væsener i græsk mytologi
Iliaden

Iliaden er et græsk episk heksameterdigt, der - ligesom sin efterfølger Odysseen - traditionelt tilskrives Homer. Begge er inddelt i 24 sange - ikke oprindeligt, men af aleksandrinske lærde i 200-tallet f.Kr.

Iliaden skildrer trojanerkrigen mellem Troja og flere græske bystater. Blandt de mest navnkundige på achaiernes side findes: Odysseus (fra Ithaka), Aias den Store og Aias den Lille (fra Salamis), Achilleus og Patroklos (myrmidonere), Nestor fra Pylos, Agamemnon (fra Mykene), Filoktetes (fra Meliboea) og Menelaos (fra Sparta).

På den trojanske side finder vi Hektor, prins Paris, Helena, Kassandra og kong Priamos.

Handling 

Iliaden omhandler ikke hele trojanerkrigen, men udspiller sig i løbet af 50 dage. Med fratræk for de dage, hvor handlingen ikke udvikler sig (ni dages pest, tolv dages mishandling af den døde Hektor) genstår dog kun fem dages begivenheder. I løbet af denne korte tid lykkes det alligevel at få berettet hele krigens forløb, ved hjælp af indskudte oplysninger og glimt ind i fremtiden. Dermed veksler tempoet mellem voldsomme slagscener og rolige optrin, som Hektors afsked med sin kone Andromache og deres lille søn. Selv om Hektor er grækernes farligst fjende, har det græske digt gjort netop ham til en idealskikkelse, hvor grækeren Achilleus i sammenligning skildres som en ren barbar.
 
Tilhørerne forudsattes at kende trojanerkrigen og heltene, der omtales. I den indledende påkaldelse siges digtet at handle om en episode mod slutningen af den ti år lange krig, nemlig "Achilleus' vrede". Hans ære krænkes, da han tvinges til at opgive sin slavinde, krigsfangen Briseis. Beretningen begynder med, at Apollons præst Chryses kommer til Agamemnon for at løskøbe sin datter Chryseis. Agamemnon afviser ham, og Apollon nedkalder derfor pest over grækerne. Seeren Kalchas forudser, at pesten kun kan afværges ved at give Chryseis tilbage, og Achilleus støtter ham. Agamemnon gør det så, men tager til gengæld Briseis fra Achilleus. Som hævn strejker Achilleus og får endda Thetis til at påvirke Zeus til at tage trojanernes parti. Da trojanerne er ved at vinde, beder Patroklos Achilleus om lov til at kæmpe. Achilleus accepterer det, og Patroklos slår trojanerne tilbage, men dræbes af Hektor. For at hævne ham går Achilleus igen ind på Agamemnons side og slår Hektor ihjel og slæber hans lig omkring bymurene i dagevis. Kong Priamos kommer til Achilleus og kysser hans hånd for at få sin søns lig udleveret. Achilleus forbarmer sig og udleverer den døde, så han kan begraves efter de ceremonier, der skulle til for at bringe den døde til ro i Hades. Hermed ender Iliaden.

De første syv linjer er her gengivet først i Christian Wilsters udgave (1836), dernæst Otto Steen Dues danske oversættelse (1999) og til sidst på originalens oldgræsk:

Indtil Otto Steen Dues oversættelse i 1999 var Christian Wilsters romantiske version meget brugt.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Iliaden på dansk
 sacred-texts.com: The Iliad and Odyssey of Homer in Unicode Greek

Græsk mytologi
Antikkens græske litteratur
Fetich (flertydig)

Fetich kan henvise til flere artikler:

 Fetich – en form for stærk amulet, gudefigur eller åndefigur som tillægges overnaturlige kræfter og dyrkes
 Seksuel fetichisme – en seksuel tiltrækning til et objekt – en fetich, der har en stor magt i individets seksualitet

Se også
 Fremmedgørelse – hvor varefetichisme er et marxistisk begreb
Måne (nordisk gud)

Måne eller Máni. I nordisk mytologi skelnes mellem månen som kosmisk fænomen og som egentlig mytisk person. Ifølge Snorres Edda er personen Måne bror til Sol og begge er de børn af Mundilfare.

Skabelsen af månen beskrives i skabelsesberetningen. Denne fortæller, hvorledes alt startede. Før noget andet fandtes, var der mod nord det kolde Niflheim og mod syd det brændende varme Muspelheim. Mellem disse var en stor kløft, Ginnungagap, hvori urjætten Ymer blev dannet. Fra ham stammer alt liv i verden. De tre guder Odin, Vile og Ve dræbte Ymer og skabte af hans legeme selve verden: jord, bjerge, sand, have m.m. Hans hjerneskal satte de op som himmelhvælvingen over jorden og på denne kastede de gløder fra Muspelheim op som stjernerne. De to største stykker af Muspelheim fik særlige pladser som henholdsvis sol og måne. Både solen og månen trækkes over himmelen i vogne med heste spændt for.

Den mytiske person Måne var søn af manden Mudilfare, der fik Måne og hans søster. Han syntes, at de var så smukke, at han kaldte pigen for Sol og drengen for Måne. Guderne så dette og mente, at det var praleri og udtryk for hovmod, hvorfor de som straf kastede Sol og Måne op i to vogne, der trak månen og solen over himmelen, så de kunne styre hestene, der var spændt for vognene.

De to vogne iler over himmelen for både Sol og Måne er bange. For længst mod øst i Jernskoven i Jotunheim føder jættekvinden Hyrrokken jætter i ulveskikkelse og to af hendes børn jæger oppe på himmelen. De to ulve hedder Skoll og Hate. Han, der hedder Skoll løber efter Sol og vil sluge hende og han, der hedder Hate løber efter Måne med åbent gab. Hate er muligvis identisk med jætten i ulveskikkelse, der kaldes Månegarm (måneopslugeren), der ved Ragnarok vil æde Måne. Når jorden genopstår efter Ragnarok vil Sol og Månes døtre i stedet indtage pladsen på himmelhvælvingen.

De to heste, der trækker Sols vogn hedder Alsin og Arvak, men hvad Månes heste hedder vides ikke. Disse heste skal ikke forveksles med Dags hest Skindfaxe eller Nats hest Rimfaxe.

Måne følges over nattehimmelen af de to børn Bil og Hjuke som han tog, da de var på vej hjem fra brønden med vand.

Se også 

 Månen i mytologi
 Skabelsen (nordisk mytologi)
 Nordisk mytologi
 Snorres Edda
 Bil og Hjuke
 Hate
 Skoll
 Dag (nordisk mytologi)
 Nat (nordisk mytologi)

Nordiske guder
Sol (nordisk mytologi)

Sol er en gudinde (åsynje) i nordisk mytologi. Hun er datter af Mundilfare, og har en bror ved navn Måne. Mundilfare syntes, at hans børn var så smukke, at han opkaldte dem efter solen og månen. Som straf for sit hovmod, bestemte guderne at Sol skulle ride med solen over himlen hver eneste dag, og hendes bror Måne skulle ride med månen over himlen. Sol er gift med Glen (oprindelig Glenr, «skyåbningen»).

Sol kører hver dag over himlen i solvognen trukket af de to heste Alsin og Arvak. Hun bliver jagtet af en ulv ved navn Skoll. Når ragnarok bryder løs, bliver Sol ædt af ulven. Sol får en datter, der er ligeså skøn som sin moder. Denne datter forsætter moderens job med at køre solen over himlen efter moderens død. 

En anden tradition i den nordiske mytologi omhandler dog hesten Skinfaxe, der trækker solen over himlen.

Søndag er en gammel nordisk og germansk ugedag, der er opkaldt efter solen. I runealfabetet betyder runens sol.

Kilder/referencer 

Solguder
Vaner
Kryptologi

Kryptologi er læren om hemmeligholdelse af information. Ordet stammer fra græsk og består af kryptos der betyder hemmelig, og -logi der er betyder "læren om", ergo læren om det hemmelige.

Kryptologi omfatter i dag et væld af emner, herunder:
 Steganografi, at skjule beskeder.
 Kryptosystemer, samlede systemer til transmission af information, herunder
 Kryptografi, hovedemnet inden for kryptologien, herunder
 Kryptering, kunsten at omdanne information med en kryptografisk algoritme, så den bliver ulæselig for tredjepart.
 Kryptoanalyse, kunsten at få fat i den oprindelige besked ud fra den krypterede, uden at kende krypteringsnøglen.
 Nøgledistribution, problematikken med at distribuere nøgler til de rette modtagere.
 Identifikation (eng. authentication), at verificere at en part er den vedkommende giver sig ud for.
 Dataintegritet, at verificere at transmitterede eller lagrede data ikke er ændret, herunder
 Digitale fingeraftryk, at verificere at data ikke er ændret
 Message authentication codes, at verificere at data ikke er ændret samt afsenderen
 Digitale signaturer, at "underskrive" elektroniske dokumenter.

 Mere eksotiske emner som
 Secret Sharing (deling af hemmeligheder)
 Sikker distribueret beregning (eng. secure multiparty computation), at dele en beregningsopgave mellem flere parter på sikker vis.
 Vidensløse beviser (eng. zero-knowledge proofs), at bevise at man besidder en viden uden at afsløre hvad det er.

Til brug for disse områder benytter kryptologien sig af en række værktøjer som
 Hashfunktioner
 Pseudo-tilfældige tal

Kryptologiens historie 

Kryptologi har været brugt hele vejen op gennem historien, og er en kamp mellem kodeskaberne (kryptograferne) og kodebryderne (kryptoanalytikerne).

 I det gamle Grækenland var blandt andet permutationskoder benyttet, ved hjælp af en skytale.
 En general i Romerriget sendte en hemmelig meddelelse ved at barbere alt håret af en slave, tatovere beskeden på hovedbunden, og derefter lade håret gro ud, og sende slaven af sted (et eksempel på steganografi).
 Cæsaralgoritmen er et klassisk eksempel på shift ciphers.

Den moderne kryptologi er baseret på avanceret matematik (især diskret matematik, talteori, gruppeteori, lineær algebra, sandsynlighedsregning og informationsteori), og kræver computere (og dermed kendskab til beregningskompleksitet, algoritmer mm.) for at kode og afkode meddelelser. Desuden har man ved hjælp af fundamentale fysiske principper skabt ubetinget sikre kommunikationskanaler. Det ser også ud til at kodeskaberne er betydeligt foran kodebryderne.

Kilde 

 Douglas R. Stinson: Cryptography – Theory and Practice. CRC Press, 1995. .

Se også 
 Enigma - maskine benyttet til kryptering under anden verdenskrig.
 Kryptos - en skulptur af den amerikanske kunstner Jim Sanborn, med en endnu ubrudt krypteret indskrift.
 Kryptolekt - hemmeligt sprog
 Kryptex - nydannelse dannet af forfatteren Dan Brown.

 
Matematiske discipliner
Datalogi
Spionage
Tulipan

Tulipan (Tulipa) er én af de mange slægter i Liljefamilien. De ca. 150 arter er udbredt i Nordafrika, Europa og Centralasien. De mange hybrider bruges som prydplanter i haver og parker, men også som afskårne blomster i hjemmene.

Det er flerårige, urteagtige planter (geofytter) med løg som overvintringsorgan. Den nederste del af stænglen findes ligeledes under jordoverfladen. Tulipanløget dør væk efter blomstringen, men samtidig udvikles der mellem to løgskæl et nyt, blomstringsdygtigt løg og mellem de andre kommer der små, svagere løg. De 2-6 (eller op til 12) blade er oftest grundstillede og op til 30 cm lange og ustilkede. De er ægformede eller bredt linjeformede, hele og med hel rand. Randen kan være mere eller mindre bølget. Blomsterne er oprette, regelmæssige og klokke- eller krukkeformede. Hos de dyrkede sorter findes blomsterfarverne lysegrøn, hvid, gul, orange, rosa, rød, violet og endda sort. Blomsterne bæres endestillet på særlige stilke og som regel enkeltvis eller i fåblomstrede stande. Frugterne er trerummede, læderagtige kapsler med flade frø.

 Tulipa acuminata
 Clusiustulipan (Tulipa clusiana)
 Tulipa dasystemon
 Tulipa fosteriana
 Havetulipan (Tulipa gesneriana)
 Lav tulipan (Tulipa humilis)
 Tulipa kaufmanniana
 Tulipa praestans
 Vild Tulipan (Tulipa sylvestris) - skovtulipan
 Tulipa taihangshanica
 Skærmtulipan (Tulipa tarda)
 Kirgisisk tulipan (Tulipa turkestanica)
 Tulipa urumiensis

Hertil kommer en lang række krydsninger og sortsudvælgelser. Se Havetulipan.

Med hensyn til blomsterbetydning, symboliserer en gul tulipan håbløs kærlighed, og en rød tulipan er en kærlighedserklæring.

Note

Litteratur 
 Richard Wilford: Tulips. Species and hybrids for the Gardener, 2006 
 Anna Pavord, Tulipanen, Gyldendal, 2000. .

Lilje-familien
Kulsukker

Kulsukker er en slægt, som er udbredt i et område fra Centralasien og Iran over Kaukasus og Lilleasien til Europa, men med tyngdepunktet i Lilleasien. Det er stift behårede stauder med en opret vækst. Bladene er store og mere eller mindre stilkede. Blomsterne sidder samlet i tætte, sidestillede svikler, og de er nikkende og rørformede til klokkeformede. Frugterne er delfrugter.

 Ru kulsukker (Symphytum asperum)
 Kaukasisk kulsukker (Symphytum caucasicum)
 Storblomstret kulsukker (Symphytum grandiflorum)
 Lægekulsukker (Symphytum officinale)
 Orientalsk kulsukker (Symphytum  orientale)
 Knoldet kulsukker (Symphytum tuberosum)

 Foderkulsukker (Symphytum x uplandicum)

 Symphytum ibericum
 Symphytum orientale
 Symphytum peregrinum

Synonymer 
 Symphytum bohemicum → Symphytum officinale subsp. bohemicum
 Symphytum leonhardtianum →Symphytum tuberosum subsp. angustifolium 
 Symphytum nodosum →Symphytum tuberosum subsp. angustifolium 
 Symphytum officinale →Symphytum officinale subsp. officinale
 Symphytum officinale agg. → Symphytum officinale 
 Symphytum officinale var. glabrescens → Symphytum officinale subsp. uliginosum 
 Symphytum patens → Symphytum officinale subsp. officinale
 Symphytum tanaicense → Symphytum officinale subsp. uliginosum 
 Symphytum tauricum auct. non → Symphytum orientale L.
 Symphytum tuberosum subsp. nodosum → Symphytum tuberosum subsp. angustifolium 
 Symphytum uliginosum Kern. → Symphytum officinale subsp. uliginosum

Rublad-familien
Iris

Iris har flere betydninger:
 Iris er den latinske betegnelse for Regnbuehinden.
 Iris (mytologi) – den budbringende gudinde i den græske mytologi.
 Iris er i heraldik en figur (stiliseret blomst), der også kaldes fleur-de-lis (den franske lilje).
 Iris-slægten – en slægt af sumpplanter, typisk med gule eller blå blomster.
 Iris (pigenavn) – et pigenavn.
 Iris (sanger) - kunstnernavnet for Laura van den Bruel, en belgisk sangerinde, født 1995 
 Iris (satellit) - En satellit  (ESRO-2B) opsendt af den europæiske rumfartsorganisation ESRO i 1968 
 Iris (sommerfugl) – en sommerfugl.
 Iris (tidsskrift) – et dansk tidsskrift der udkom i perioden 1791-1795.
 Iris (tog) - en togforbindelse under Trans Europ Express mellem Zürich og Bruxelles (1974-81)
 Iris og Hebe – et dansk tidsskrift der udkom i perioden 1795-1810.
 (7) Iris - en asteroide.

Film, musik og underholdning
 Iris (film fra 2001) - en dramafilm instrueret af Richard Eyre baseret på Iris Murdochs liv.
 Iris (eksperimentalfilm) – dansk eksperimentalfilm fra 1992 instrueret af Adam Wolten-Ræthinge
 "Iris" (Goo Goo Dolls sang) - en sang af det alternative rockband Goo Goo Dolls, genindspillet af bl.a. Ronan Keating i 2006.
 Iris (opera) - en opera af Pietro Mascagni fra 1898.
Iris - et skuespil af Arthur W. Pinero.
Iris, eller den usårlige frue - et skuespil af Sven Lange fra 1898.
Slynge

En slynge kan være flere ting
 Slynge (våben) – et middelalderligt kasteinstrument
 Slynge (fototeknik) – et fototeknisk apparatur til gydning af fotoemulsion på et medie, f.x. en fotografisk glasplade
 Slynge (pleje) – bind til opbinding af en dårlig arm
 Slynge (børn) – tørklæde der bruges til at bære børn

Se også
 Honningslynge – hvor rotationen slynger den tyndtflydende honning ud i et kar
 Salatslynge – apparat til uddrivning af væde fra nyskyllet salat
 Slyngestik – et af de simpleste knob der findes
Kryptozoologi

Kryptozoologi beskæftiger sig med mytologiske eller uddøde dyr, der antages at eksistere, selv om der ikke findes beviser for deres eksistens.
 
Kryptozoologiens dyr falder i tre grupper:

 Velkendte dyr på mærkelige steder som løven på Fyn og lossen i Stenderupskovene ved Kolding.
 Officielt uddøde dyr som den tasmanske pungulv, der officielt uddøde i 1936. Eller den mystiske dinosaur-lignende Mokele Mbembe, der skulle leve i søen Lake Tele i Den Demokratiske Republik Congo.
 Fantasivæsener, havuhyrer, søslanger og afskyelige snemænd m.fl.

Cand.scient. Lars Thomas er Danmarks eneste kryptozoolog; han har skrevet flere bøger om emnet.

Zoologen Bernhard Heuvelman siges at have opfundet begrebet kryptozoologi. Kryptozoologien regnes ofte som en pseudovidenskab, da nogle kryptozoologer har en antropologisk indgangsvinkel til emnet.

Mange dyr, der før hørte under kryptozoologien, er ved hjælp af krytozoologernes forskning identificeret som almindelige dyr eller fænomener. Fx okapien og næbdyret. Kryptozoologer taler for at man skal være mere åben overfor lokale rygter og myter om mystiske dyr, da der sagtens kan være noget om snakken. Lokale ved ofte mere om deres nære omgivelser og dyrene, der lever der, end fremmede videnskabsmænd.

Den blå fisk er ofte brugt som eksempel som en vigtig grund til at fortsætte og støtte kryptozoologien. Fisken, der blevet kaldt det levende fossil, troede man var uddød for 65 millioner år siden. Men i 1938 blev et levende eksemplar fanget i net ved kysten ud for Sydafrika. Fisken er et bevis på, at der trods vores store videnskabelige landvindinger og store fremskridt stadig findes mange uudforskede områder på Jorden, hvori ukendte dyr sagtens kan eksistere.

Se også 

 Almas
 Bigfoot
 Biologi
 Bjerggorilla
 Bunyip
 Cadborosaurus, 'Caddy'
 Champ
 Chupacabra
 Eksobiologi
 Gévaudan-monstret
 Havuhyrer
 Jersey Djævelen
 Komodovaran
 Kraken
 Kryptobotanik
 Kæmpeblæksprutte
 Lindorm
 Megalodon
 Minnesota Ismanden
 Mokele-Mbembe
 Nandi Bjørn
 Nessie, Loch Ness Uhyret
 Næbdyr
 Ogopogo
 Okapi
 Orang Pendek
 Sasquatch
 Sisemite
 Sildekongen
 Storsjöodjuret
 Søslanger
 Tasmansk pungulv
 Tatzelorm
 Yeren
 Yeti
 Yowie
 Zoologi
 Amphiuma ("Congoslanger")

Eksterne links 
 Myterne, der var sande – et blik ind i kryptozoologien, Videnskab.dk, 22. februar 2012

 
Biologi
Pseudovidenskab
Ellis Island

Ellis Island er en ø ved indsejlingen til Jersey City, USA, hvor man den 1. januar 1892 begyndte at modtage hvad der skulle blive til mere end 12 millioner indvandrere til USA. I dag er Ellis Island et museum.

Ekstern henvisning 

 Ellis Island Passenger Arrivals  – søgning i passagerlister på skibe med immigranter, der anløb Ellis Island. 

Historiske museer
Museer i USA
Øer i USA
New York Citys geografi
Kultur i New York City
ERP

ERP eller erp har flere betydninger:
 Enterprise resource planning - softwareprogram, der håndterer størstedelen af en virksomheds funktionsområder. ERP integrerer alle virksomhedens funktioner så som ordrebehandling, salg, indkøb, lagerstyring og økonomisystem
 European Recovery Program - Marshall Plan
 Effektiv udstrålet effekt - en IEEE-standardiseret definition på en retningsstyret radiofrekvens (RF) effekt udstrålet fra en radiosender
Enterprise resource planning

Enterprise resource planning eller ERP er betegnelsen for et softwareprogram, der håndterer størstedelen af en virksomheds funktionsområder. ERP integrerer alle virksomhedens funktioner så som ordrebehandling, salg, indkøb, lagerstyring og økonomisystem. ERP bygger oftest på én fælles database for hele virksomheden.

ERP hjælper til med den interne organisering af input og output fra virksomheden, samt til at holde styr på forretningstransaktioner. Det er også muligt at købe et ERP system, som er målrettet til forskellige brancher, og pt. er der lavet løsninger til produktion, retail, handel og engros, vin og spiritus, transport og projekt. 

Pt. er der tre store aktører på markedet for ERP-systemer:

 SAP
 SAP ECC er et produkt for store erhvervsvirksomheder >1000 ansatte
 All in One er et produkt der rammer mellemgruppen af virksomheder 50 – 1000 ansatte
 Business One er et produkt der dækker alle mindre virksomheder.
 Oracle
 Har primært det amerikanske marked som målgruppe
 Microsoft
 Har købt det tidligere danske Navision/Damgaard. Navision er nu en verdensomspændende integreret del af Microsofts produktportefølje, der går under betegnelsen NAV og indgår i Microsoft Dynamics-serien
 Dynamics-serien indeholder C5, GP, NAV og AX.

Aktivitetsplanlægning
Erhvervsprogrammer
It-styring
Sylfiden

Sylfiden (, ) er en romantisk ballet i to akter. Der var to versioner af balletten; den oprindelige koreograferet af Filippo Taglioni i 1832 og en version koreograferet af August Bournonville i 1836. Bournonvilles version er den eneste kendte version som har overlevet, og dermed er den en af verdens ældste overlevende balletter.

Taglioni-versionen 
Den første version af Sylfiden havde premiere på Pariseroperaen den 12. marts 1832. Den var koreograferet af Filippo Taglioni og havde musik af Jean-Madeleine Schneitzhoeffer. Taglioni skabte rollen som sylfiden til sin datter Marie. Ballettens libretto var skrevet af Adolphe Nourrit. Nourrits handling var løst baseret på en historie af Charles Nodier, Trilby, ou Le lutin d'Argail, men byttede om på hovedrollernes køn — hvor der var tale om en nisse og en fiskerkone hos Nodier, var der tale om en sylfide og en bonde i balletten.

Bournonville-versionen 
I 1836 blev en ny version af Sylfiden koreograferet af den danske balletmester August Bournonville. Bournonville havde villet præsentere en genopsætning af Taglionis originale version i København med Den Kongelige Ballet, men Pariseroperaen forlangte for høj en pris for Schneitzhoeffers partitur. Slutresultatet blev, at Bournonville satte sin egen version op, baseret på den oprindelige libretto men med nykomponeret musik af den dansk-norske komponist Herman Severin Løvenskiold. Premieren fandt sted på Det Kongelige Teater den 28. november 1836 med Lucile Grahn i hovedrollen som Sylfiden.

Bournonvilles version er siden premieren blevet danset i ubrudt tradition af Den Kongelige Ballet. Den regnes for et af ballethistoriens hovedværker, og opføres løbende på Det Kongelige Teater samt på en række andre scener rundt om i verden.

Bournonvilles version af Sylfiden, blev i 2006 udvalgt som en del af kulturkanonen.

I 1957 skabte Henry Thelander sit berømte sylfide-frimærke, det første frimærke herhjemme med en danser, med den berømte danske solodanserinde Margrethe Schanne portrætteret i et svævende sylfidespring.

Handling 
Balletten foregår i Skotland og handler om bonden James, der kort før sit bryllup med bondepigen Effie betages af en sylfide, et kvindeligt skovvæsen.

Kilder

Eksterne links 
 La Sylphide - side om Sylfiden på Bournonville.com
 "Sylfiden findes" - hjemmeside for bogen Sylfiden findes.

Balletter
Balletter af August Bournonville
Kulturkanonen
Elementarånder

Elementarånder eller elementærånder er i mytologien ånder der har med elementerne at gøre.

Elementærånder kaldtes i folketroen de
ånder, som opholdt sig i og forestod de fire elementer:
ild (), jord (), luft (), og vand (). Allerede
hos Homer kommer den anskuelse flere
steder frem, at hele tilværelsen er befolket af
en mellem guder og mennesker stående art
af åndelige væsener, nymferne.

Senere, da forestillingen om de fire elementer, hvoraf alt
skulle være sammensat, var blevet almindelig, er der
af nymferne opstået fire grupper af væsener:
gnomerne i jorden, undinerne i vandet,
sylferne i luften og salamandrene i ilden; disse
udgør nu tilsammen elementærånder. I denne bogstavelige
forstand tager også Paracelsus elementærånder i sin afhandling
Liber de nymphis, sylphis, pygmaeis et salamandris et de caeteris spiritibus,
skønt hans lærer Agrippa af Nettesheim tidligere
havde givet elementærånder en mere subtil, filosofisk
fortolkning.

Efter Agrippas Opfattelse er det ikke elementærånder,
der opholder sig i elementerne, men disse, som
findes i ånderne. Alt skabt er sammensat af
de fire elementer, som findes lige så vel i
engle og dæmoner som i mennesker og dyr.
Men i de højere åndelige væsener indgår de
fire elementer ikke ligelig; i nogle er et, i
andre et andet element fremherskende, og alt
efter som det ene eller det andet element er
overvejende, kan man tale om elementærånder: ild-, jord-,
luft- og vandånder.

I 16. og 17. århundredes Faust-bøger og andre magiske skrifter, hvor dæmonernes
rangforordning er gennemført til de mindste
enkeltheder, indtager elementærånder den laveste plads i
rangen. Disse skrifter, især Fausts Magia naturalis et innaturalis,
kender ikke blot antallet af elementærånder,
men også navnene på de fleste af dem.

I Goethes Faust personificeres ild med salamander, jord med kobold, vand med undine og luft med sylfe.

Kilde 
 Opslag af professor Alfred Lehmann i Salmonsen , (Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bd. 7, s. 83)

Se også 
 De fire elementer – Element

Eksterne henvisninger 
 Angel Focus' Elementals Page  – List of Elementals  
 Paracelsus , universitetet i Braunschweig

Mytologi
Folketro