alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Viden

Med viden menes oftest alt hvad en person har lært om et eller flere emner, gennem erfaring eller undervisning. Indenfor filosofi er studiet af viden kaldt epistemologi. I praksis betyder "at vide" ofte, at man føler sig sikker på, at noget er i overensstemmelse med virkeligheden.

At noget er videnstungt betyder at det kræver uddannelse og indsigt. For eksempel siger man at en virksomhed er videnstung når en stor del af dets medarbejderne har en længerevarende uddannelse.

Klassisk definition
Den klassiske definition af viden stammer fra Platon og lyder: "Viden er sand, begrundet overbevisning". Videnskaberne var tilsvarende forstået som dels producenterne af viden, dels som den kumulerede mængde af viden.

Hovedproblemet ved Platons definition er, at meget lidt eller intet kan siges at være ubetviveligt sandt eller udtømmende begrundet. Mange anser viden for fallibel, dvs principielt modificerbar. Viden bliver da i den pragmatiske filosofi anvendt om noget der er så godt som sikkert, fx det forskningen producerer og det, man lærer i uddannelsessystemet, inklusive færdigheder (at vide hvordan man gør noget).

Platons brug af ordet "overbevisning" umuliggør hans definition af viden.
En overbevisning sidestilles med en tro, som ikke kræver bevisførelse.
Viden skal defineres som ”Viden er en sand, absolut, bevist egenskab”.
Med denne definition kan viden indkorporeres i begrebet videnssamfund.

Skærer man begrebet viden ind til benet, får man at viden er genkaldeligt sanseindtryk i overensstemmelse med virkeligheden.

Vidensformer
Vidensformer dækker over de forskellige opdelinger af viden. Det drejer sig i højre grad om formen af viden og ikke så meget indholdet. Eksempler på vidensformer er: 
 Empirisk viden 
 Praktisk viden
 Æstetisk viden
 Etisk viden 
 Eksplicit viden
 Tavs viden 
 Deklarativ viden 
 Indlejret viden 
 Procedureviden
 Viden gennem kundskab.
 Teoretisk viden    

Hvis man vil vide mere om begrebet vidensformer, anbefales det bl.a. fra Folkeskolen.dk at læse Gustavsson (Gustavsson, B. (2001). Vidensfilosofi. Klim.)

Gustavsson kommer blandt andet ind på Aristoteles' tre vidensformer; teoretisk-videnskabelig viden (episteme), praktisk-produktiv kyndighed (techné) og praktisk-etiske klogskab (fronesis).

Ifølge Qvortrup er der fire vidensformer, der dækker: kompetence, kvalifikationer, kreativitet og kultur.

Se også 

 Fallibilisme 
 Færdighed
 Holdning
 Erkendelse
 Teknologi

Referencer

 
Erkendelsesteori
Psykologi
Holdning

Holdning kan henvise til flere ting:

 Kropsholdning – kroppens position
 Mening – en opfattelse af noget eller en holdning til det.

Se også
 Habitus – flertydig

En holdning er ofte ens personlige mening til ting, man skal forholde sig til.

en:Human position
Mening

En mening udtrykker det ens information peger på er det rigtige (eller mest overlevelsesfremmende, set fra en naturvidenskabelig synsvinkel) indenfor noget givent. 
Selve informationen består af opfattelser, erfaring og/eller holdninger.

Det kan være rigtigt (fra personens synsvinkel) på grund af dens overensstemmelse med virkeligheden, dens følger eller noget helt tredje.

En mening er et subjektivt sandhedsudsagn, en antagelse – i modsætning til et faktum (der anses for at være ubetvivleligt). Der er en anelse forskel på indholdet af henholdsvis "opfattelse" og "holdning", for mens opfattelser kan være meget flygtige, så forudsætter holdninger, at man har gjort en opfattelse til en del af sin personlighed.

En holdning er altså en mening, som er blevet grundlæggende for en person eller en gruppe (se dogme). I realiteten bruger alle deres holdninger som genveje i dag-til-dag løsninger på moralske spørgsmål. Holdninger gør det med andre ord lettere at gennemleve de utallige valgsituationer, som tilværelsen byder på. Samtidig er fælles holdninger også en vigtig del af fællesskabsfølelsen inden for bestemte grupper eller nationaliteter.

Omvendt kan holdninger let blive til noget, der forhindrer en person eller en (religiøs) gruppe i at se de reelle forhold og danne sig en ny opfattelse eller (på længere sigt) en ny holdning overfor virkelighedens problemer. I denne negative side af holdninger ligger baggrunden for megen strid mellem grupper, især da i de tilfælde hvor en holdning er blevet en del af personens eller gruppens identitetsfølelse.

Se også 
 holdning – for andre betydninger.
 Meningen med livet
 Semantik
 Lingvistik
 Betydning

Filosofiske grundbegreber
Filosofi
Sollys

Sollys er det ord, man bruger i daglig tale om den synlige del af Solens elektromagnetiske stråling. Sollyset opdeles af os naturligt i ultraviolet sollys; (lidt UVB), UVA, synligt lys og nærinfrarødt sollys; NIR (0,7–5 µm).

Sollys er kilden til al energi i økosystemerne. Den opfanges af klorofylmolekylerne og omdannes igennem fotosyntesen til kemisk energi, som er bundet i druesukker. Planterne bruger selv en betydelig del af den opsamlede energi i deres respiration, men en væsentlig del går ind i fødenettene via planteæderne.

Entropien gør, at den omdannede solenergi går tabt som varmestråling i forbindelse med respiration i hvert enkelt trofisk niveau. Den samlede varmeopbygning udstråles fra kloden til verdensrummet, – hvis ellers ikke drivhusgasser lægger sig imellem.

Under normale forhold vil energimængden i sollys svare til mængden af varmeudstråling til rummet, sådan at kloden hverken bliver varmere eller koldere. Drivhuseffekten gør, at der ophobes varme på kloden, og diskussionen går da på, om de målbare forandringer i klimaforholdene mest af alt skyldes naturlige udsving, eller om de hovedsageligt skyldes menneskeskabte ændringer i atmosfærens sammensætning.

Se også 
 Lys
 Ultraviolet lys

Elektromagnetisk stråling
Lys
Islandsk købmand

Endnu i 1800-tallet forstod man ved en islandsk købmand ikke en købmand af islandsk nationalitet, men derimod en københavnsk købmand (eller grosserer), som drev handel med Island.

Islandske købmænd 
 Erik Arthur Sørensen (1855-1933)
 Fredederik Christoph Johansen (1804-1874), far til Viggo Johansen
 Niels Henrichsen, far til Henrik Hielmstierne (1715-1780) 
 Peder Hulegaard, der var i forbindelse med Johannes Ewald
 Jacob Severin (1691-1753) fra Sæby.
 Jens Samuelsen Jahn (1719-) fra Slagelse
 Hans Mortensen Munch (1698-1760)
 Segud Langwagen – Jacob Severins forgænger. 
 Jacob Sørensen Graahe
 Hans Nansen (1598, Flensborg – 1667)
 Jes Christensen fra Nordborg
 Jakob Nielsen Havsteen (1774 – 1829)
 Søren Petersen Balle 
 Niels Birch (1664-1750)
Christian Due (begr, 12/2 1748 i Sankt Nicolai Kirke, gravsted "norden Koret" nr. 13). - Søn af Renteskriver, fra 1685 Rådmand i København Lauritz Andersen Due (død 25/9 1717 og begr. 11/10 i Sankt Nicolai Kirke, "norden Koret", gravsted 12), som 1673 havde tilkøbt sig gravsted 13, og hustru Magdalene Friis (begr. 16/2 1722 i Sankt Nicolai Kirke, "norden Koret", gravsted 12). - Hans søster, Catharina Due (31/10 1677-2/11 1768), blev i 1720 gift med Schoutbynacht Lauritz Christopher Ulfreldt (14/9 1678-26/12 1762). - Dette ægtepar - der var barnløse - ligger begravede i Køge Kirke, hvor der er et epitafium over dem. -

Titler
Rigsdag

Rigsdag har flere betydninger:

Danmark 
 Rigsdagen − fra 1849 til 1953 betegnelsen i Danmark for det samlede parlament, altså Folketinget og Landstinget under ét.
 Stændermøde – Stændermøder er også af og til kaldt rigsdagen

Sverige 
 Riksdagen − det svenske parlament hedder Riksdagen

Finland 
 Riksdagen − det finske parlament hedder også Riksdagen på finlandssvensk. På finsk hedder det Eduskunta.

Tyskland 
 Reichstag - betegnelsen for det tyske parlament frem til afslutningen af 2. verdenskrig. Betegnelsen dækker over
 Rigsdagen (Det tysk-romerske Rige) − forsamlingen af priviligerede fra rigets højeste politiske stand, rigsstanden.
 Rigsdagen i Worms − Wormser Reichstag, Reichstag zu Worms. Sædvanligvis menes rigsdagen i 1521, som endte med at Martin Luther blev erklæret fredløs.
 Frankfurtparlamentet − parlament i forbindelse med Revolutionerne i 1848
 Rigsdagen (Det nordtyske forbund) − parlament for Det nordtyske forbund i 1867 efter Den preussisk-østrigske krig; det virkede til grundlæggelsen af Det Tyske Kejserrige i 1871.
 Rigsdagen (Det tyske kejserrige) − rigsdagen under det tyske kejserrige fra 1871 til 1918; det havde sit retslige grundlag i Tysklands forfatning af 16. april 1871.
 Rigsdagen (Weimarrepublikken) − parlament for Weimarrepublikken 1919 – 1933. Ved fredsslutningen i 1945 og Tysklands deling ophørte Rigsdagen.

Siden 1949 findes forbundsdagen.

Se også 
 Rigsdagsbygningen
Luther (flertydig)

Luther har flere betydninger:
 Martin Luther (diplomat) - tysk diplomat i Nazityskland
 Luther (bibel);
 Martin Luther - en tysk munk, reformator og teolog
 Luther (film) - en tysk-amerikansk film om Martin Luthers liv
William Booth

General William Booth (10. april 1829 – 20. august 1912) var en engelsk vækkelsesprædikant, der i 1865 sammen med sin kone, Catherine Booth, dannede Frelsens Hær i London.

Eksterne henvisninger 

Kristne
Præster fra England
Æresdoktorer ved University of Oxford
Helsingør Kommune

Helsingør Kommune er en nordsjællandsk kommune i Region Hovedstaden med , og omfatter ud over den største by Helsingør, byerne Espergærde, Hellebæk/Ålsgårde og Hornbæk. Kommunen har været uforandret siden kommunalreformen i 1970.

Historisk set har det, der i dag er kommunen, været stærkt påvirket af den store skibstrafik, der går igennem Øresund. Byen Helsingør ved sundets smalleste sted. Byen nævnes første gang i 1231 som Flynderborg, en lille købstad, der ifbm. indførelsen af Øresundstolden får tildelt udvidede købstadsrettigheder af kong Erik af Pommern i 1426. Hertil opførte han et fæstningsværk, der senere skulle blive til Kronborg.

Helsingør Kommune dækker over den nordøstligste del af Nordsjælland, og har, udover en række kyst- og turistbyer langs Kattegat og Øresund, grænse til Esrum Sø mod sydvest samt flere statsejede skove, f.eks. Teglstrup Hegn og Horserød Hegn.

Kommunalreformen 
Helsingør havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen i 1970. Købstadskommunen blev lagt sammen med en sognekommune for at danne Helsingør Kommune i det daværende Frederiksborg Amt:

Sogne 
Helsingør Kommune består af følgende sogne, alle fra Lynge-Kronborg Herred:
 Egebæksvang Sogn
 Gurre Sogn
 Hellebæk Sogn
 Hornbæk Sogn
 Mørdrup Sogn
 Sankt Mariæ Sogn
 Sankt Olai Sogn
 Sthens Sogn
 Tikøb Sogn
 Vestervang Sogn

Byer

Politik

Mandatfordeling

Nuværende byråd

Byrådet 2018-2022 

Følgende er udtrådt i valgperioden

Borgmestre siden 1970

Billeder

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Danmarks Statistik – statistikbanken.dk

 
Kommuner i Region Hovedstaden

fr:Helsingør
Hillerød Kommune (1970-2006)

Hillerød Kommune i Frederiksborg Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den  udvidet til den nuværende Hillerød Kommune ved indlemmelse af Skævinge Kommune og Uvelse valgdistrikt fra Slangerup Kommune.

Tidligere kommuner 
Hillerød havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. I 1966 blev Hillerød købstadskommune udvidet ved sammenlægning med 2 sognekommuner:

I 1966-69 fik Hillerød Kommune Marstal-status, dvs. stadig en købstadlignende status, men med deltagelse i amtskommunens økonomiske fællesskab.

Ved selve kommunalreformen i 1970 blev Hillerød Kommune dannet ved sammenlægning af Hillerød købstad med yderligere 2 sognekommuner:

Esbønderup-Nødebo sognekommune med 3.907 indbyggere blev delt. Det meste af Nødebo Sogn med byerne Gadevang og Nødebo kom til Hillerød. Nødebo Overdrev kom til Asminderød-Grønholt Kommune, og Esbønderup Sogn kom til Græsted-Gilleleje Kommune.
Hillerød afgav 19 matrikler i Nørre Herlev Sogn til Allerød Kommune.

Sogne 
Hillerød Kommune bestod af følgende sogne:
 Alsønderup Sogn (Strø Herred)
 Frederiksborg Slotssogn (Lynge-Frederiksborg Herred)
 Hillerød Sogn (Lynge-Frederiksborg Herred)
 Nødebo Sogn (Holbo Herred)
 Nørre Herlev Sogn (Lynge-Frederiksborg Herred)
 Præstevang Sogn (Lynge-Frederiksborg Herred)
 Tjæreby Sogn (Strø Herred)
 Ullerød Sogn (Lynge-Frederiksborg Herred)

Valgresultater

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Hillerød Kommune
Holstebro Kommune (1970-2006)

Holstebro Kommune i Ringkøbing Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Holstebro Kommune ved indlemmelse af Ulfborg-Vemb Kommune og Vinderup Kommune.

Tidligere kommuner 
Måbjerg sognekommune, der fra ca. 1930 havde rummet en forstad til Holstebro, blev inden kommunalreformen indlemmet i købstaden:

Begrebet købstad mistede sin betydning med kommunalreformen. 7 sognekommuner blev lagt sammen med Holstebro Købstad til Holstebro Kommune:

Hertil kom 2 matrikler i Vejrum Sogn, der ellers kom til Struer Kommune. Men Holstebro Kommune afgav en del af Råsted Sogn til Ulfborg-Vemb Kommune.

Sogne                                                
Holstebro Kommune bestod af følgende sogne:
 Borbjerg Sogn (Hjerm Herred)
 Holstebro Sogn (Hjerm Herred)
 Idom Sogn (Ulfborg Herred)
 Mejdal Sogn (Hammerum Herred)
 Mejrup Sogn (Hjerm Herred)
 Måbjerg Sogn (Hjerm Herred)
 Naur Sogn (Hjerm Herred)
 Nørre Felding Sogn (Ulfborg Herred)
 Nørrelands Sogn (Hjerm Herred)
 Råsted Sogn (Ulfborg Herred)
 Sir Sogn (Hjerm Herred)
 Tvis Sogn (Hammerum Herred)

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Holstebro Kommune
Svendborg Kommune (1970-2006)

Svendborg Kommune i Fyns Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Svendborg Kommune ved indlemmelse af Egebjerg Kommune og Gudme Kommune.

Indlemmede kommuner

Drejø Kommune 
I 1964 blev det meste af Drejø sognekommune, der havde 368 indbyggere 1. januar 1964, indlemmet i Svendborg Købstad. Drejø Kommune omfattede Drejø, Hjortø, Skarø og flere ubeboede øer i det Sydfynske Øhav. Øen Birkholm kom til Marstal Handelsplads.

Tåsinge Kommune 
De 3 sognekommuner på Tåsinge dannede inden kommunalreformen Tåsinge Kommune:

Svendborg Kommune 
Begrebet købstad mistede sin betydning ved kommunalreformen i 1970. Tåsinge Kommune og yderligere 4 sognekommuner blev lagt sammen med Svendborg Købstad til Svendborg Kommune:

Sogne 
Svendborg Kommune (1970-2006) bestod af følgende sogne, alle fra Sunds Herred:
 Bjerreby Sogn
 Bregninge Sogn
 Drejø Sogn
 Egense Sogn
 Fredens Sogn
 Landet Sogn
 Sankt Jørgens Sogn
 Sankt Nikolaj Sogn
 Skårup Sogn 
 Sørup Sogn
 Thurø Sogn
 Tved Sogn
 Vor Frue Sogn

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Svendborg Kommune
Sorø Kommune (1970-2006)

Sorø Kommune i Vestsjællands Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Sorø Kommune ved indlemmelse af Dianalund Kommune og Stenlille Kommune.

Tidligere kommuner 
Sorø havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 5 sognekommuner blev lagt sammen med Sorø købstad til Sorø Kommune:

Tallet for Alsted-Fjenneslev er fra september 1965. I 1970 var denne sognekommune indeholdt i Fjenneslev Kommune, som man forsøgte at oprette mellem Sorø og Ringsted, men det måtte opgives. De to andre sognekommuner i Fjenneslev Kommune, Bringstrup-Sigersted og Gyrstinge, kom til Ringsted Kommune.

Sogne 
Sorø Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Alsted Herred:
 Alsted Sogn
 Bjernede Sogn
 Bromme Sogn
 Fjenneslev Sogn
 Lynge Sogn
 Pedersborg Sogn
 Slaglille Sogn
 Sorø Sogn
 Vester Broby Sogn

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Kommune (1970-2006)
Sorø Kommune
Roskilde Kommune (1970-2006)

Roskilde Kommune i Roskilde Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Roskilde Kommune ved indlemning af Gundsø Kommune og Ramsø Kommune.

Tidligere kommuner 
Omkring 1580 blev Boserup Sogn lagt under Sankt Jørgensbjerg Sogn. Det blev Sankt Ibs Sogn også i 1808. Sankt Jørgensbjerg sognekommune blev 1. april 1938 indlemmet i Roskilde Købstad, som derved fik 5.174 indbyggere og 1.310 ha jord ekstra og blev Sjællands største provinsby.

Begrebet købstad mistede sin betydning ved kommunalreformen. 2 sognekommuner blev lagt sammen med Roskilde købstad til Roskilde Kommune:

Hertil kom 2 enkeltsogne:
 Svogerslev Sogn med byen Svogerslev. Sognet var en del af Kornerup-Svogerslev sognekommune, der havde 2.732 indbyggere. Kornerup Sogn kom til Lejre Kommune.
 Vindinge Sogn med byen Vindinge. Sognet var en del af Reerslev-Vindinge sognekommune, der havde 1.873 indbyggere. Reerslev Sogn med byen Reerslev kom til Høje-Taastrup Kommune.
Hertil kom også grænseflytninger på ejerlavs- og matrikelniveau: Roskilde fik en del af Fløng Sogn, hvis største del kom til Høje-Taastrup Kommune, men afgav også arealer til Høje-Taastrup.

Sogne 
Roskilde Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Sømme Herred undtagen Vindinge, der hørte til Tune Herred:
 Himmelev Sogn
 Roskilde Domsogn
 Roskilde Søndre Sogn
 Sankt Jørgensbjerg Sogn
 Svogerslev Sogn
 Vindinge Sogn
 Vor Frue Sogn

Borgmestre

Noter 

Kommune (1970-2006)
Kommuner i Danmark (1970-2006)
Svendborgsundbroen

Svendborgsundbroen er en bjælkebro mellem Svendborg på Sydfyn og Vindeby på Tåsinge, som blev opført 1963-66 og indviet den 18. november 1966 af tronfølgeren, prinsesse Margrethe. Broen er 1.225 m lang, og gennemsejlingshøjden er 33 m.

Sammen med Siødæmningen/Siøsundbroen (1959) og Langelandsbroen (1962) betød Svendborgsundbroen, at også Siø og Langeland blev landfaste med Fyn.

 Længde: 1.220 meter 
 Bredde: 14,1 meter 
 Gennemsejlingshøjde: 33 meter
 Gennemsejlingsbredde: 90 meter 
 Byggeperiode: 1963 – 1966 
 Indvielsesdato: 18. november 1966 
 Bilspor: 2
 Togspor: ingen
 Cykelstier: 2
 Fortove: 2

Vejbroer i Danmark
Bjælkebroer
Fyn
Tåsinge
Sundbroen
Etableret i 1966
Sydfynske Øhav
Transport i Svendborg
Slag

Slag har mange betydninger, både bogstavelige og overførte:

 Dueslag
 Hjerteslag – forældet betegnelse for hjertestop/akut myokardieinfarkt
 Hjerteslag – 60 hjerteslag i minuttet giver en puls på 60
 Slag (klædning) f.eks. regnslag
 Slag (krig) – Militær træfning, oftest som del af en krig
 Søslag – en krigshandling til søs
 Slag (kødstykke) til bl.a. rullepølse
 Slag (stød)
 Slagteknik på trommer
 Slagtilfælde – hjerneblødning.
Malene Mortensen

Malene Winther Mortensen (født 23. maj 1982) er en dansk sanger. Hun debuterede i 2003 med albummet Paradise (Universal Music) med Niels-Henning Ørsted Pedersen, Niels Lan Doky og Alex Riel. Hendes andet soloalbum kom i 2005 med bl.a. israelsk/amerikanske bassist Avishai Cohen, som især er kendt fra Chick Corea's "New Trio".

Malene Mortensen har udgivet ni album i eget navn med internationale stjerner som Chris Potter, Mike Stern, Christian Sands, Paul Hinz, Chris Minh Doky, Terreon Gully (der i en årrække har spillet med Dianne Reeves, og også har akkompagneret bl.a. Abbey Lincoln).

Hun blev nummer to med sangen "Sing it back" i Danmarks Radio's sangkonkurrence Stjerne for en aften i december 2001.

I februar 2002 vandt hun det danske melodi grand prix med sangen "Vis mig, hvem du er". Sangen blev fremført på engelsk ved EBU's Eurovision Song Contest i Estland 2002 med titlen "Tell me, who you are".

Sangen røg på sidstepladsen med kun 7 point.

Hendes mest succesfulde album regnes for at være 2005-udgivelsen af Date With a Dream.

Hendes niende udgivelse, Can’t Help I

Malene Mortensen er datter af musikerne Jens Winther og Karen Mortensen.

Diskografi

Album 
Studiealbum
 Paradise (2003, med Niels-Henning Ørsted Pedersen, Alex Riel, Niels Lan Doky - Universal)
 Date With a Dream (2005, med Avishai Cohen , Kasper Villaume, Morten Lund - Stunt Records)
 Malene (2006, med Chris Minh Doky, Chris Potter, Adam Rogers, Mike Stern, George Witty, Rasmus Kihlberg - Stunt Records)
 To All Of You (2007, Stunt Records)
  Agony & Ecstasy (2009, Stunt Records)
  RLQ - Raasted Lund Quartet (2011, VME)
 You Go to My Head (2012, Calibrated)
 Still In Love with You (2012, Hitman Jazz (Thailand))
 Can’t Help It (2015, med Christian Sands, Terreon Gully, Burniss Earl Travis - Stunt Records)
 You Belong To Me (2016, Hitman Jazz)

Live album
 Malene Live In Paris / Malene Chante Noël (2008, Stunt Records)

Singler og ep'er

  "Bring It Back" (2001, fra en cd med forskellige kunstnere fra Stjerne for en aften på DR - Trust Soundtracks & DR Multimedia)
  "Vis mig hvem du er" / "Tell Me Who You Are" (2002, CD: Kids Hits - Universal Music)
 "Beautiful Italy" (2012 - Gateway)
 "Addictive"/"Only One Word" (2013 - CDBaby)

Noter

Eksterne henvisninger 

 
 

Sangere fra Danmark
Vindere af Dansk Melodi Grand Prix
Deltagere ved Eurovision Song Contest 2002
Danmarks Eurovision Song Contest-deltagere
Studenter fra Sankt Annæ Gymnasium
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 2002
Holger Juul Hansen

Holger Juul Hansen (født 14. august 1924 i Nyborg, død 19. marts 2013 i København)
var en dansk film-, tv- og teaterskuespiller. Juul Hansen blev især kendt for rollen som den konservative bankdirektør Hans Christian Varnæs i tv-serien Matador (1978-82). I sin senere karriere fik han succes som den vege og gemytlige overlæge Moesgaard i tv-serierne Riget (1994) og Riget II (1997)en rolle, han modtog to Bodilpriser for.

Karriere 
Holger Juul Hansen blev handelsuddannet som isenkræmmer i København under 2. verdenskrig.
Efterfølgende blev Juul Hansen optaget på Alliancescenernes Elevskole, hvor han blev uddannet til skuespiller i årene 1946-48.

Juul Hansen var i sin teaterkarriere engageret ved Aalborg Teater (1948-51), Odense Teater (1951-53), Allé-Scenen (1953-56); Folketeatret, Frederiksberg Teater og Det Ny Scala (1956/57); Det Ny Teater (1957-59), Det Kongelige Teater (1961-76 og 77-87) og Aveny Teatret (1976/77).

Privatliv 
Holger Juul Hansen var søn af bogholder Holger Hansen og hustru Christine Juul Christensen. Holger var desuden lillebror til forfatter og lydbogsindlæser Henrik Juul Hansen.

Juul Hansen blev gift med skuespilleren Else-Marie Hansen i Solbjerg Kirke den 23. december 1952. Ægteskabet blev opløst i 1965, hvor Juul Hansen blev gift med solodanserinden Inge Juul Hansen (født 1945).

Hæder og priser 
 1968Ridder af Dannebrog
 1995Bodilprisen for bedste mandlige birolle (for Riget)
 1996Ole Haslunds Kunstnerfond
 1998Bodilprisen for bedste mandlige hovedrolle (for Riget II)

Filmografi

Henvisninger

Noter

Referencer

Litteratur 
 Hansen, Holger Juul: "Det må aldrig blive sølle", Gyldendal 1995
 Hansen, Holger Juul: Bag Rampelyset, Gyldendal 2004.

Eksterne henvisninger 

 
 

 
Bodilprisen for bedste mandlige hovedrolle
Bodilprisen for bedste mandlige birolle
Riddere af Dannebrog
Selvbiografer fra Danmark
Personer fra Nyborg
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modtagere af Ole Haslunds Kunstnerfonds legat
Regenskirken

Regenskirken, forgængeren for Trinitatis Kirke, var en kirke, der var placeret i en fløjbygning umiddelbart over for Rundetårn.

Historie 
Da Christian 4. omkring 1620 byggede Regensen i København, indrettedes der i en af fløjene en kirkesal for studenternes andagtsøvelser. Salen blev kendt som Regenskirken.

Først efter kongens død i 1656 blev Trinitatis Kirke på den modsatte side af Købmagergade indviet. Den skulle anvendes, ikke som sognekirke, men som universitets- og studenterkirke, og i denne egenskab overtog den den gamle regenskirkes funktion. Af samme grund blev kirken, i stedet for det for menigmand vanskeligt gennemskuelige navn "Trinitatis", oftere kaldt Regenskirken.

Den gamle sal overgik til andet brug (auditorium og læsestue). Men som det kan gå i sådanne tilfælde, klæbede det gamle navn ved salen, og resultatet var, at betegnelsen "Regenskirken" i lang tid blev brugt i to forskellige betydninger.

Trivia 
 At N.F.S. Grundtvig i 1810 holdt sin berømte dimisprædiken i "Regenskirken" er alle enige om. Men til trods for alle anstrengelser synes det endnu uopklaret, om Grundtvig ved denne lejlighed prædikede i den gamle sal på Regensen eller i Trinitatis Kirke.

Kilder og henvisninger 
 Regenskirken på Netleksikon.dk

Kirker i Københavns Stift
Kirker i Københavns Amt
Indre By (København)
Nedlagte folkekirker i Danmark
Kuomintang

Kuomintang eller Kinas nationale folkeparti (Nationalistpartiet, KMT; 中國國民黨 Hanyu Pinyin: Zhōnggúo Gúomíndǎng) er et nationalistisk politisk parti, der nu er oppositionsparti i Republikken Kina (normalt omtalt som Taiwan) på øen Taiwan. Sammen med Folkets første parti udgør det en koalition kendt som den pan-blå koalition, der stræber efter genforening af Kina i modsætning til den pan-grønne koalition, der ønsker taiwansk uafhængighed.

Partiet blev dannet kort efter Xinhai-revolutionen, der styrtede Qing-dynastiet i Kina og kæmpede mod Beiyang-krigsherrer og kommunistpartiet om kontrollen over Kina, før retræten til Taiwan i 1949. Kuomintang var det eneste parti i Republikken Kina (Taiwan) til 1991 og var i mange år synonymt med republikken.

Kinas historie
Politiske partier i Taiwan
Federal Communications Commission

Federal Communications Commission (FCC) er et amerikansk standardiseringsorgan, der varetager og regulerer radio- og tv-frekvensfordeling. Organet blev etableret i 1934.

Se også
 EBU

Eksterne henvisninger 

 FCC webpage 
 Enforcement Policies Regarding Broadcast Indecency 
 FCC Rules 

Standardiseringsorganer
Upload og download

Upload og download er som udgangspunkt to sider af samme sag. Forskellen består i, hvad brugeren har anmodet maskinen om at gøre — hente (downloade, "laste ned") eller aflevere (upload, "laste op").

Download 
Download (også hente) er at overføre en eller flere filer via et datanet fra én maskine, fx en server eller en anden, fjern maskine, til den lokale maskine. 

Eksempel på brug: Når maskinen er færdig med at downloade, ligger Acrobat Reader® på maskinen i en pakket version. [Forbrugerstyrelsen]

Digital download 
Er et begreb som primært drejer sig om medier (bøger, musik, video, o.lign) som sælges igennem internetbutikker og lovligt downloades til en computer.

Musik 

På musiksiden sælges der snart mere musik som digital download end på fysiske medier som CD, selvom metoden efterhånden er ved at blive overhalet indenom af streaming.

Det mest udbredte format er MP3 med 256 kbit/s.

Upload 
Upload (også sende) finder sted, når data flyttes fra f.eks. en lokal computer til en server på Internettet.
Når der f.eks. i MSN Messenger bliver sendt filer til venner og bekendte, uploades filen fra brugeren, der sender filen, til en server, hvorefter e-mailens modtager downloader filen.

Upload bruges også i forbindelse med multiplayerspil, som sender data til klienten. F.eks. det verdenskendte computerspil Counter-Strike, har en række spillere, som indsættes i banerne (eng. maps). Hver klient sender(uploader) spillernes placeringer/handlinger i banen til serveren, så serveren hele tiden ved, hvor spillerne er og kan fortælle andre klienter, hvor spillerne er placeret (klienterne downloader placeringerne).

Se også 
 Fildeling
 Terminologiudvalget

Datalogi
Begrebspar

de:Hochladen
es:Descargar (archivos)
it:Upload
ja:アップロード
Elektronisk handel

E-handel (også: e-hand(e)len, e-handler, e-handlerne) er handel via et datanet, fx internettet via en webshop. E-handel defineres som handel der foregår elektronisk. Det kan f.eks. være bestilling igennem en webshop, eller en bestilling over en email. Der er tale om både varer og services.

Omfang og udvikling 
I Europa er Danmark et af de ledende lande indenfor E-handel. De 5 Lande i Europa hvor den største andel af befolkningen handler online, er i Norge (63%), Danmark (59%), England (57%), Holland (56%) efterfulgt af Sverige (53%). E-handel vokser fortsat meget hurtigt og har længe udvist tocifrede årlige vækstrater. I juli 2016 kunne Dansk Erhverv annoncere, at e-handlen over de seneste 12 måneder var nået over 100 mia. kr.

Politiske repræsentanter 
I Danmark repræsenterer erhvervsorganisationen Dansk Erhverv de forskellige brancher, som opererer med e-handel, herunder især detailhandlen, gående fra de traditionelle fysiske butikker til omnichannel-virksomheder (dvs. som både sælger via fysiske butikker og via nethandel) samt rene webshops. 

Desuden varetager brancheorganisationen Foreningen for Dansk Internet Handel (FDIH) de rent webhandlendes interesser.

Se også 
 Webshop
 Detailhandel

Eksterne henvisninger 
 Terminologiudvalget
 Etablering af international webshop 
 Hvorfor E-handel?

Noter
E-mailadresse

E-mailadresse (også: e-postadresse) er adressen på en elektronisk postkasse. Formatet er fastlagt ved forskrifterne i RFC 2822.

Eksempel på brug: På mange internetsider bliver man bedt om at indtaste f.eks. sit navn eller sin e-mailadresse, og her sparer man tid og besvær. [Politiken, 25. marts 1999]

Før 2012-udgaven af Retskrivningsordbogen var e-mail-adresse (med to bindestreger) den eneste korrekte stavemåde, men denne er ikke længere korrekt.

Se også 
 snabel-a

Kilder/henvisninger 
 Terminologiudvalget
 RFC 2822
AM-radio

AM-radio er radiofoni, som anvender amplitudemodulation (AM).

AM-radio beregnet til offentligheden, anvendes især i frekvensbåndet 153 kHz til 30 MHz og omfatter båndene:
Langbølgebåndet (153 til 281 kHz)
Mellembølgebåndet (535 kHz til 1705 kHz)
Kortbølgebåndet (1705 kHz til 30 MHz)

AM Signalling System (AMSS) 
Ved NAB2006 er der blevet præsenteret et åbent am-radiokanals signaleringssystem kaldet AMSS (AM Signalling System). Formålet med denne kanal er at bibringe radioforsatsen med alternative AM-frekvenser og evt. DRM-frekvenser, så radioforsatsen har mulighed for automatisk at skifte til eller oplyse om den bedste kanal.

Se også 
Modulation
Amplitudemodulation
AM-detektor
Radiomodtager
Krystalradio
Retmodtager
Superheterodynmodtager
FM-radio

Kilder/referencer 

Radioteknik
Elektroniske apparater
Filserver

Filserver er en maskine, server, der i et lokalt datanet stiller netfilsystem (netværksdrev) til rådighed for andre maskiner, eller hvorfra der i internettet kan downloades data.

Kilde 
 Terminologiudvalget

Servere
Datanet
Flytbar disk

En flytbar disk er en disk som uden brug af værktøj fysisk kan flyttes fra en computer til en anden. Kan læses fra og skrives til et vilkårligt antal gange.

Eksempler er zip-drev, LS-drev og jaz-drev (typisk med en kapacitet på 100 til 2000 MB).

I nyere tid (2008) bruges betegnelsen oftest om en ekstern harddisk på 250 – 1000 GB med eller uden separat strømforsyning, der tilsluttes computerens USB-stik.

Eksempel på brug: Den første situation, skiftende arbejdssteder, betyder at medarbejderen skal kunne udføre sit sædvanlige arbejde fra forskellige arbejdssteder i den samme organisation. Det kræver f.eks at alle data, som hører til personen eller arbejdsopgaverne, er lagret på et centralt sted, eller på en flytbar disk, som medbringes fra det ene sted til det andet. [Zebranet]

Kilder/henvisninger 
 Terminologiudvalget

Computerlagringsenheder
Lee De Forest

Lee De Forest, (født 26. august 1873 Iowa, død 30. juni 1961 Los Angeles) var en amerikansk opfinder som lavede 300 patenter. De Forest opfandt elektronrøret af typen trioder i år 1907. De Forest sagde at han ikke vidste hvorfor det virkede, det virkede bare.

Denne triode blev døbt audion, og den var den revolutionerende "nøglekomponent" til en elektronisk forstærker; den kunne forstærke et svagt elektrisk signal til et stærkere. De Forest er en af elektronikalderens fædre, da audion-elektronrøret hjalp med den omfattende udbredelse af elektronik.

Se også 
 Transistor

Eksterne henvisninger 

 IEEE History Center Lee De Forest
 National Inventors Hall of Fame's Lee De Forest
 leedeforest.org: Lee De Forest
 Eugenii Katz Lee De Forest
 PBS film om Lee De Forest Audion [ Quicktime ]
 Lee de Forest

Opfindere fra USA
Hollywood Walk of Fame
Amerikanere i 1800-tallet
Amerikanere i 1900-tallet
Elektronik
Folkvang

Folkvang er et idyllisk land i nordisk mytologi.

Freja bor i Folkvang.

Se også
Mytologi

Steder i nordisk mytologi
Forestillinger om himlen
Folketro

Folketro blev tidligere kaldt "overtro", en betegnelse fra oplysningstiden med nedsættende klang. I dansk folketro genfindes elementer fra protestantisme, katolicisme og norrøn mytologi, parallelt med rester efter gamle videnskabelige systemer som astrologi og antikkens lægevidenskab.

Folketro er magiske og mytiske forestillinger og slutninger, der adskiller sig fra forestillingsverdenen i de accepterede religiøse samfund, eller falder udenfor den videnskabelige erfaring. Forskningen har forgæves søgt at skille mellem tro og overtro, magi og religion. Folketroen viser sig i forestillinger og beretninger (myter, legender og sagn) og - som det mest konstante - skikke. Skikkene kan overleve, mens forestillingerne rundt ændrer sig og tilpasses skiftende tider.

Noter

Se også 
 folkeminde og overtro
 den vilde jagt
 dødemaning
 trolddom og magi
 heks og heksering
 sejd og vølve
 tordensten og tordenkile
 vættelys
 skifting og draug
 heksehare
 spøgelse og genfærd
 trold og jætte
 troldmand og noaide
 havfrue og nøkken
 skifting og nisse
 huldre
 elverfolk og alfer
 søuhyrer
 mosekonens bryg
 forbandelse og amuletter

Eksterne henvisninger 
 Folketro  Artikel på Dansk Folkemindesamlings hjemmeside www.dagligliv.dk
 Folketro  Definition på Den Store Danskes hjemmeside www.denstoredanske.dk

 
Folkeminde
Religion
Traditioner
Tarot (flertydig)

Tarok eller tarot kan henvise til flere artikler:

 Tarot (band) – Finsk heavy metal-band.
 Tarot, okkult kortspil benyttet til spådom og meditation.
 Tarot (spillekort) — en kortspil, med 78 kort i spillet.
 Tarok (hest) — en dansk travhest
 Tarok (film), en film fra 2013 om hesten Tarok
 Tarot-serien (Bøger) – dansk horror-serie i fem bind
Kætteri

Kætteri (xenodoksi eller hæresi) er en afvigelse fra en officiel religions læresætninger.

Allerede Augustin ivrede for at straffe kætteri, og Thomas Aquinas udtalte, at kætteri er langt værre end falskmøntneri, så når falskmøntnere fik dødsstraf, måtte det samme gælde kættere. I middelalderen fandtes spotteviser rettet mod gejstligheden, der røber religiøs ligegyldighed og skepsis. Kætterdomstolene oprettet sidst i 1100-tallet var imidlertid rettet mod større bevægelser som albigensere og valdesere, for at opspore, forhøre og dømme dem. I starten faldt det på biskopperne, men blev senere fortrinsvis dominikanerordenens domæne. Efter domfældelse blev kætteren imidlertid overladt til verdslige myndigheders straf, mens kirken dækkede sig bag det hykleriske udsagn, at "kirken tørster ikke efter blod". Men kirken ønskede ingen milde domme - kun for at slippe selv at fremstå som bøddel. Lateranmødet i 1215 pålagde de verdslige myndigheder at udrydde kættere; ellers skulle der foretages korstog mod vedkommende fyrste. Særlig i Spanien blussede kætterbålene. Især gik det ud over konvertitter, dvs. døbte jøder, der blev mistænkt for at holde fast ved jødedommen. I Sevilla blev der i årene 1480-1520 brændt omkring 4.000 kættere, mens omkring 30.000 "bodfærdige" blev dømt til fængsel, slaveri i galejerne eller andet. Den, der flygtede, fik sin ejendom beslaglagt af den kongelige kasse, og antallet domfældelser var til sidst oppe i 100.000.

Jeanne d'Arc blev anklaget, bl.a. for at have udtalt, at hun talte med Gud gennem ærkeenglen Mikael, Sankt Katherina og Sankt Margaretha. Hun blev dømt, bundet til en pæl og brændt (1431). I 1920 blev hun kåret som helgen.

Helt op i renæssancen blev kættere brændt. Giordano Bruno (1548-1600) blev brændt på bålet. Ikke så meget fordi han holdt fast ved sin viden om astronomi, men fordi han holdt fast i teologiske synspunkter, der var i modstrid til den katolske kirke.

Kætteri kunne dømmes med "tilbagevirkende kraft". Således blev John Wycliffes knogler brændt ca. 50 år efter hans død.

Noter

Eksterne lænker 
 Leksikon for det 21. århundrede: kætteri
 New Advent: Heresy

Se også 
 Apokryf
 Albigenser
 Arianer
 Gnosticisme
 Hussit
 Katharer
 Religion
 Index librorum prohibitorum

Religion
Gnosticisme

Gnosticisme er en fællesbetegnelse for religiøse filosofier, mysteriereligioner og sekter, der havde en betydelig udbredelse i hellenistisk-romersk tid i Middelhavsområdet, hvorfra de bredte sig i Centralasien.

Betegnelsen kommer af gnosis (gr. γνώσις gnṓsis ord for "erkendelse") der refererer til gnosticismens fokus på erhvervelsen af en mystisk erkendelse eller indsigt som det centrale mål i tilværelsen. Gnosticismen indebærer typisk en forestilling om en mytologisk kamp mellem lys og mørke, sjæl og legeme; idet legemet sættes i forbindelse med den ringeagtede materielle verden, der oftest anses for underlagt en malevolent guddom – en såkaldt demiurg – medens sjælen tænkes at have sit ophav i en højere åndelig verden, hvor Gud regerer sammen med æoner – oplyste guddommelige væsener.

Gnosticismen opstod i førkristen tid, men vandt stor udbredelse i de første århundreder e.Kr. med betydelige ligheder mellem gnosticismen og den allertidligste kristendom. Særligt Johannes' skrifter viser mange gnosticerende træk i ordvalg og tematik. Dertil kommer, at vi senest i det 2. århundrede e.Kr. har positive vidnesbyrd om gnostiske kristendomsformer, der var i opposition til de strømninger, der skulle blive til den traditionelle kristendom. Man kan argumentere for, at f.eks. Thomasevangeliet og Markion er tidlige udtryk for en sådan kristen-gnostisk strømning, og i Nag Hammadi-teksterne fra ca. år 400 finder vi et tydeligt udtryk for en gnostisk kristendom. Endnu i det 2. århundredes gnosticisme findes adskillige præ-kristne træk.

Se også 
 Esoterisme
 Judasevangeliet
 Nag Hammadi
 Okkultisme
 Religion
 Kristendom

Eksterne henvisninger 
 Gnosticweb Hjemmeside for den moderne Gnosticisme (engelsk)
 https://web.archive.org/web/20020708135142/http://www.geocities.com/gnosticworld/
 http://www.johannite.org
 http://www.gnosis.org/

 
Vestlig esoterik
Spiritualitet
Religionsvidenskab
Grundtone

Grundtonen er den første tone i en skala, og er derved toneartens tonika. Eksempelvis er A-durs grundtone A. Grundtonen er på samme måde også navngivende for akkorder, i hvilke denne optræder som bastonen i grundbeliggenhed.

Se også 
Musik
Tone
Skala
Musikteori

Musikteori
Almindelig sumpcypres

 
Almindelig Sumpcypres (Taxodium distichum) er et løvfældende træ med en opret og regelmæssig, kegleformet vækst. Også selve stammen er tydeligt kegleformet. Træet kan vokse i åbent vand langs floder og søer, men det skal spire på land. Det kræver 100 dages vækstsæson og høje dagtemperaturer.

Beskrivelse 
Grenene er først let opstigende, men senere helt vandrette. Bar­ken er først glat og grøn, senere brun, og til sidst lysebrun og let furet. Knopperne sidder spredt, og de er små og brune. Bladene er lysegrønne nåle, der sidder på ca. 10 cm lange kortskud. Høstfarven er rødbrun. Nålene fældes sammen med hele kortskuddet (ligesom hos Vandgran).

Han- og hunblomster sidder som regel på forskellige træer. Hanblomsterne i bundter af rakler ved skudspidserne. Hver blomst er bleggul. Hunblomsterne bliver til kogler, som er næsten kugle­runde. De sidder på en kort stilk og begynder med at være grønne. Ved modenhed er de violette. Frøene modner ikke her i landet.

Hovedroden består af flere pælerødder. De øvrige, store rødder er fladt ud­bredt. Under meget våde forhold dannes der efter nogle år kegleformede "ån­derødder". De stikker op af jorden hist og her i nær­heden af stammen og lig­ner knæ.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 25 x 10 m (15 x 10 cm/år).

Hjemsted 
Sumpcypressen hører hjemme i sumpområder i det sydøstlige USA, hvor den danner skov på fugtig eller ligefrem oversvøm­met bund sammen med f.eks. Sump-Eg, Hickory, forskellige popler og pilearter.

Før sidste istid voksede der også sumpcypresser i Europa.

Se også 
 Træer i Danmark
 Cypres

Eksterne henvisninger 
 

Nåletræer
Haveplanter
Sumpcypres
Polarisering (tværbølge)

Polarisation er en egenskab ved tværbølger, som specificerer den geometriske orientering af bølgens oscillationer. 

Elektromagnetisk stråling, herunder lys, er transversale bølger, der består af fortløbende magnetiske og elektriske felter orienteret vinkelret på hinanden. Hvis det elektriske felt i elektromagnetisk strålebundt konsekvent svinger i en bestemt retning, siges strålingen at være polariseret lineært i denne retning. Specielle lyskilder som lasere og visse udladningsrør skaber lys med denne egenskab, mens felterne i f.eks. sollys og lys fra glødelamper er tilfældigt orienteret -- stråling af denne beskaffenhed siges at være upolariseret.

En særlig form for polarisation er cirkulær polarisation, hvor sammenstillingen af elektriske og magnetiske felter drejer rundt om strålingens udbredelsesretning. Cirkulær polarisation er enten højre- eller venstrecirkulær, afhængigt af om felterne drejer "medurs" hhv. "modurs" set i udbredelsesretningen. Imellem rent lineær og rent cirkulær polarisation findes et interval af "blandinger" mellem de to former; dette kaldes for elliptisk polarisation

Polarisationsfiltre 

Polarisationsfiltre er anordninger, som lader elektromagnetisk stråling passere næsten uhindret hvis dens polarisation falder sammen med filterets polarisationsretning, og dæmper strålingen kraftigt hvis dens polarisation ligger vinkelret på filterets polarisation. Stråling med vinkler imellem disse to yderpunkter bliver dæmpet i varierende grad. Sådanne polarisationsfiltre kendes bl.a. fra Polaroid®-solbriller, og de kan bruges til at frasortere stråling hvis polarisation ikke falder sammen med filterets polarisationsretning. Ved hjælp af særlige optiske indretninger baseret på prismer med særlige overflade-belægninger, kan man desuden "sortere" upolariseret stråling i to strålebundter, polariseret i retninger vinkelret på hinanden.

Flydende krystaller 
LCD med flydende krystaller benytter polarisation til at danne "skyggebilleder" i bestemte former: Det forreste lag glas indeholder et polarisationsfilter orienteret i én retning. Neden under findes et medium ("flydende krystaller"), som på et elektrisk signal kan "beordres" til fungere som et polarisationsfilter i enten samme retning som det "faste" filter i glaspladen, eller i retningen vinkelret herpå. I den første situation vil lys med samme polarisation som glaspladens og krystallernes polarisation passere uhindret og blive kastet tilbage fra et spejl eller en lys baggrund bagest i displayet, mens der i den sidste situation ikke kan passere noget lys (uanset polarisationen), og en mørk "skygge" fremtræder i displayet.

Kvartbølgepladen og cirkulært polariseret stråling 

En kvartbølgeplade er et medium, hvor stråling polariseret i én retning forsinkes en kvart bølgelængde mere end stråling, hvis polarisation står vinkelret på samme retning.

Sendes lineært polariseret lys gennem en kvartbølgeplade ved en vinkel af 45° mellem de to førnævnte retninger, bliver lyset cirkulært polariseret.
Cirkulært polariseret lys bliver omvendt lineært polariseret.

Kilder/referencer 

Bølger
Optiske fænomener og begreber
Gøngehøvdingen

Gøngehøvdingen eller Gjøngehøvdingen kan hentyde til flere artikler:
 Svend Poulsen Gønge (1610 – 1679) – dansk friskyttekaptajn, der i omkring 1645 fik tilnavnet "Gøngehøvdingen".
 Gøngehøvdingen (bog) – en roman fra 1853 af Carit Etlar om Svend Poulsen Gønge.
 Gøngehøvdingen (svensk bog) – en roman fra 1899 af den svenske forfatter Carl August Cederborg om Svend Poulsen Gønge.
 Gøngehøvdingen (film fra 1909) – en dansk film fra 1909 instrueret af Carl Alstrup på baggrund af Etlars bog.
 Gøngehøvdingen (film fra 1961) – en dansk film fra 1961 instrueret af Annelise Hovmandpå baggrund af Etlars bog.
 Gøngehøvdingen (film fra 2011) – en film fra 2011
 Gøngehøvdingen (tv-serie) – en tv-serie fra 1992 på baggrund af Etlars bog.
 Gøngehøvdingen (musical) – en musical fra -
Vedbend-slægten

Vedbend (Hedera) er udbredt i Europa, Mellemøsten og Østasien. Det er stedsegrønne klatreplanter, (lianer), som klatrer ved hjælp af særlige klatrerødder. Her nævnes kun de arter, der er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

 Vedbend (Hedera helix)
 Irsk vedbend (Hedera hibernica)
 Kæmpevedbend (Hedera colchica)

Vedbend-familien
John Logie Baird

John Logie Baird (født 13. august 1888, død 14. juni 1946) var en skotsk ingeniør og blev den første, der opfandt et fungerende tv-system, som var i stand til at vise billeder i grå nuancer.

Han demonstrerede sit system til the Royal Institution og en journalist fra The Times den 26. januar 1926 i Soho-distriktet i London.

Den 8. februar 1928 lykkedes det ham, som den første, at overføre et fjernsynsbillede fra London til New York via et 6.000 km langt søkabel. Tilskuerne så en mand og en kvinde, der rystede på hovedet.

Dagbladet Politiken inviterede opfinderen til København i 1932 for at demonstrere den nye opfindelse, fjernsynet, i Tivoli.

Det system, som Baird havde opfundet var baseret på et mekanisk system opfundet af tyskeren Paul Nipkow, og blev starten på det tv-system vi i dag kender til.

Det elektroniske fjernsyn blev muligt, da Vladimir Zworykin i USA opfandt katodestrålerøret også kaldet ikonoskopet eller kinescope.

Det gjorde brug af et katodestrålerør, senere kaldet billedrør.

Se også 
 Billedrør
 1932, første tv-billeder i Danmark 

Opfindere fra Storbritannien
Personer fra Skotland
Ingeniører fra Storbritannien
Tv
Briter i 1800-tallet
Briter i 1900-tallet
Nøddetaks

Nøddetaks (Torreya) er en lille nåletræsslægt med ganske få arter. Kun californisk nøddetaks kan klare sig i Danmark, og kun under beskyttede forhold. Nålene er kraftige og stikkende og har dybtliggende, lyse bånd af spalteåbninger på undersiden. Frugterne er helt dækket af frugtkødet. 

 Californisk nøddetaks (Torreya californica)

 
Planteslægter
Californisk nøddetaks

Californisk nøddetaks (Torreya californica) er et stedsegrønt, lidt buskagtigt, lille træ. Nålene er usædvanligt lange (op til 7 cm) med en lang, stikkende spids. De dufter skarpt og krydret, når de bliver knust. Frugterne er blommeagtige i form og størrelse, og de er grønne og plettet i violet, og frugtkødet er trævlet klistret og lugter af harpiks. Der ses dog kun på gamle planter i Danmark.

Planten hører hjemme i de fugtige skove på Coast Range i Californien. Det kan være vanskeligt at skaffe den de rette, fugtige og milde forhold i Danmark, men på et beskyttet og skyggefuldt sted vil den overleve og med tiden få værdi på grund af det eksotiske udseende.

Nåletræer
Haveplanter
Stedsegrønne
Nøddetaks
Japansk blommetaks

Japansk Blommetaks (Cephalotaxus harringtonia) eller Koidzumi på japansk er et lille, stedsegrønt træ, der dog ofte bliver misdannet på grund af tilbagefrysninger. Nålene står på to rækker langs skuddet, og de krummer opad, så de danner en v-formet rende tilsammen. Frugterne er omvendt ægformede, først grønne med mørke striber, senere brune.

Planten stammer fra fugtige bjergskove i Japan, og det danske klima passer ikke godt sammen med dens nichetilpasning. I et beskyttet og skyggefuldt hjørne vil den dog efterhånden udvikles og blive et særpræget lille træ (se illustrationen).

Arten har en variant, der afviger ved at være en smule mere hårdfør:

 Variant: Japansk Blommetaks (Cephalotaxus harringtonia var. drupacea)

Af denne variant findes en udvalgt sort, som har en markant anderledes vækstform. Den er nemlig søjleformet og består af et bundt lodretvoksende hovedgrene:

 Sort: Japansk Blommetaks (Cephalotaxus harringtonia var. drupacea) 'Fastigiata' 

Stedsegrønne
Haveplanter
Nåletræer
Blommetaks
Værdi

Værdi har flere betydninger:

Værdi (datalogi) –
Værdi (økonomi) – er fx værdien af en genstand, service eller vare.
Værdi (sociologi) –

Se også
Antropologiske teorier om værdi

 

en:Value
sv:Värde