Stress



Hvad er stress? 
Ordet stress har flere betydninger. I daglig tale kan begrebet stress beskrive at en person er presset på tid, eller har meget at se til. Stress er en betegnelse for en længere belastningstilstand. Den psykologiske betegnelse for stress beskriver en diagnose, som kan føre til udviklingen af fysiske sygdomme. Stress forbindes med negative konsekvenser som, angst og depression.

Virkning af stress 
Kortvarig stress kan være nyttig, mens langvarig stress kan medføre alvorlig risiko for udvikling af livstruende sygdomme. Det hænger måske sammen med blandt andet udskillelsen og især effekterne adrenalin og kortisol. Det er dokumenteret at langvarig stress kan skade hjertet og blodkredsløbet (adrenalinet), og der er øget risiko for blodprop, alvorlige infektionssygdomme og kræft (kortisolen). Der er også fundet sammenhæng mellem stress og f.eks. knogleskørhed og type-2-diabetes.

En del stressrelaterede sygdomme er forbundet med aldringsprocessen, som har noget med stoffet interleukon-6 (IL-6) at gøre. Dette stof påvirker immunsystemet.

Symptomer og diagnosticering 

De psykiske symptomer på stress er: anspændthed, ængstelse og irritation. De fysiske symptomer kan være hoved- og mavepine samt søvnløshed. Dog vil det være at betragte som en fejl, såfremt en læge (det værende egen læge eller på et hospital) diagnosticerer stress udelukkende ud fra disse symptomer. Stress er en klinisk diagnose og kan ikke objektivt måles med nuværende midler. En blod- eller urinprøve hvori niveauer af stresshormonerne cortisol og adrenalin kan måles, men disse siger intet om det reelle stressniveau individet befinder sig i og derfor er betegnelsen stresshormon egentlig misvisende, da disse kun er forhøjede ved akut og kortvarigt stress.

Det tætteste man kommer på en egentlig stressdiagnose er diagnosen tilpasningsreaktion (belastningsreaktion), som er defineret ved at individet har
 Kendt traume eller belastning inden for den seneste måned (ikke af usædvanlig eller katastrofekarakter)
 Emotionelle eller adfærdsmæssige symptomer uden at opfylde kriterierne for andre psykiske lidelser

Behandling 

Der findes flere råd om stresshåndtering. Nogle af rådene er at
 undgå de ting, der har påført en stress
 tænke over de ting du stresser om
 slappe af
 anerkende din stress
 sige fra
 tale med andre
 søg hjælp hos en læge, psykolog eller psykoterapeut.
 Lægen kan hjælpe dig med sygemelding så du får ro til at komme ovenpå eller hvis du har brug for medicin.
 Psykologen eller psykoterapeuten kan hjælpe dig med at bearbejde årsagerne og give dig redskaber til at håndtere fremtidig stress.

Det første skridt kan være at indse, at man er stresset. Er du i tvivl så tal med din læge eller andre fagpersoner.

Litteratur 
 Ballegaard, Søren (2020): Sandheden om stress. Gyldendal, 230 sider, 
 Dræby, Anders (2019): Stress, angst og depression – at fremme og kurere de samme lidelser. I: Glasdam og Boelsbjerg (red.) Folkesundhed – bag om intentioner og strategier. Gad, s. 343-353
 Jørgensen, Per Schultz Jørgensen (2005): Familieliv i en stresset kultur. In: “Det svære liv”. Aarhus UniversitetsforlaG
 Strøbæk, Pernille S. (2009). “Stress og socialitet”. Psyke & Logos, nr. 30(2), s. 26.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 DR's tema om stresshttps://psykiatrifonden.dk/viden/temaer/stress

Psykiatri
Psykologi