alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Vest (tøj)

En vest er en beklædningsgenstand, som bæres på overkroppen. En vest er uden ærmer og har ofte en form for lukning på fronten. Veste af forskellige materialer og tykkelser benyttes til en række forskellige formål:
 Formel beklædning (typisk sammen med jakkesæt)
 Sikkerhedsveste
 Hobbyveste

Historie 

Vesten er en af de få typer beklædningsgenstande, som historikere kan datere præcist. Karl 2. af England introducerede den som en del af den korrekte beklædning efter Restaurationen i England i 1660. Den blev modeleret over tøj, som besøgende fra Abbas 1. af Persiens hof bar, da de besøgte England. På dette tidspunkt var vesten lang og havde skørter.

I de efterfølgende århundrede blev vesten båre i mange udgaver. I 1600- og 1700-tallet var et ofte spraglede farver, før man i 1800-tallet gik over til en mere begrænset farvepalet. Efter 1810 blev vestene korter og mindre overdådige.

Den engelsk kong Edward 7. siges at være opretshavsmanden bag traditionen med at efterlade den nederste knap i vest uknappet, som følge af et voksende livmål.

I begyndelsen af 1900-tallet var vesten en fast bestanddel i jakkesættet, som var det normale dagligdagstøj for de fleste mænd. Vesten tjente som et ekstra lag isolering, men i takt med centralvarme og generel bedre isolering af bygninger forsvandt vesten langsomt.

Ved VM i fodbold 2018 bar den engelske landstræner, Gareth Southgate, vest, hvilket fik denne øget beklædningsgenstandens popularitet kraftigt. Marks & Spencer, der var den officielle leverandør af jakkesæt til landsholdet, rapportede om at øget salg på 35 % af veste efter Englands første fem kampe i turneringen.

Formel beklædning 

Vesten er en fast bestanddel af mandens mest fomelle klædedragt i den vestlige tøjmode: kjole og hvidt. I starten af 1900-tallet kunne vesten være sort, hvis butterflyen også var det. I dag er vesten til denne dragt altid hvid og gerne vævet i piqué-stof. Vesten kan også bæres til smoking, og er da typisk sort.

En vest kan benyttes som en del af et tredelt jakkesæt. Oprindeligt var den en fast del af ethvert jakkesæt, men med tiden er den blevet en sjældenhed. I dag benyttes primært todelt jakkesæt bestående af matchende jakke og bukser. Til gengæld ses veste til tider uden matchende jakke og bukser i moderne beklædning.

Foran på en vest vil ofte to eller fire lommer, hvori tilbehør kan opbevares. Blandt typiske tilbehør er lommeur og monokel/binokel. Dette tilbehør fastgøres om muligt til et af vestens knaphuller ved hjælp af en kæde. Kæden hænger løst fra knaphullet over til lommen og vil være så lang, at genstanden kan holdes i hånden og dermed benyttes, mens den er fastgjort til vesten. Er der flere genstande, skal de fastgøres til samme knaphul.

Sikkerhedsveste 
Der benyttes flere forskellige typer sikkerhedsveste i professionel sammenhæng:
 Redningsveste
 Refleksveste
 Skudsikre veste

Hobbyveste 
Nogle veste er specielt beregnet til bestemte typer hobbyer:
 Fiskevest
 Jagtvest

Referencer

Eksterne henvisninger 
 En vest - sådan kan du bruge den på bloggen Den velklædte mand

Veste
Brystholder

En brystholder (,  stróphion) bh eller top er undertøj eller badetøj til formål at støtte brysterne, dels til at gøre dem større og mere fremtrædende. I ældre tid var formålet at flade dem ud.

Størrelse

Størrelsen angiver brystkassens omkreds i cm og brysternes forhold til størrelserne: A, B, C, D, E, F, G, H, I, J og K. Således vil en 70C synes mindre end en 90B. Størrelsen findes ved to målinger: 

 Omkredsen i cm lige under brysterne
 Kropsomkredsen målt over selve brysterne

Den første måling giver tallet (fx 75, for intervallet 73-77 cm). Forskellen mellem de to målinger omregnes til en skålstørrelse. Målene angives anderledes i fx USA, der regner i tommer og tolker bogstaverne anderledes (for eksempel 38EE).

Historie 
Man har givetvis kendt en form for brystholder, så længe man har gået med tøj.

I oldtiden bestod brystholderen af et langt bånd. Det blev brugt længe efter, at man havde opfundet andre støtteformer.

Fra omkring 1500 begynder snørelivet og livstrykket at støtte brystet. Omring år 1800 er snørelivet blevet så kort, at det er har fået elastik i siderne og skåle til brysterne. 

I mange år var korsettet den normale brystholder. Der fandtes andre, men de var ikke almindelige. Først i 1913 er korsettet så langt nede på lårene, at det er nødvendigt at dele korsettet og brystholderen.

Fra ca. 1920 til ca. 1950 var brystholderne flade. 

Så blev skålene runde med spidser; en form, som de færreste kunne fylde ud naturligt. 

Omkring 1970 var bare bryster på mode.

Man skelner mellem flere former for brystholder:

 Brystholder med bøjle
 Brystholder med fyld
 Trekants-brystholder
 Push up-brystholder
 Brystholder med silikone

Noget undertøj har eller kan have en form for indbygget brystholder, det gælder:
 Bodystocking
 Corsage
 Korset
 Snøreliv

Typer

Bøjle-bh 
En bøjle-bh har små indvendige fleksible metalbuer i stoffet under skålene. Bøjlen støtter, løfter og holder brystet på plads.

Fuldskål-bh 
 
En fuldskål-bh dækker hele brystet. Bøjlen former, støtter og løfter brystet. En fuldskål-bh er god til kvinder med fyldig og stor barm. En fuldskål bh støtter brystet godt og kan hos nogle få brystet til at virke lidt mindre.

Halvskål-bh 

En bh med halvskål dækker kun halvdelen af brystet og afslører dermed et godt stykke bart øvre bryst - også kaldet Balconette BH.

Pushup-bh 
En pushup-bh er en bøjle-bh, der har indlæg/fyld. De små indlæg løfter den nederste del af brystet og får det til at syne større, idet barmen presses en smule opad og indad. En pushup-bh har ikke meget mellemrum mellem skålene. Bøjlerne i en pushup-bh er stivere end ellers. Typisk fås en pushup-bh med fyld eller puder, der kan tages ud. Man har derfor mulighed for at bestemme, hvor meget pushup-effekt man ønsker.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Størrelsesskema

Korsettering
Holder
Nagelfar (nordisk mytologi)

Nagelfar (oprindeligt Naglfar – uden "e") er et skib fra den nordiske mytologi, der var bygget af døde mænds negle.

Hel, som hersker over dødsriget, bygger skibet af de dødes negle eller ifølge andre beretninger af afklippede negle og hår, som menneskene kaster bort. Når skibet er færdigt, vil Hel drage til Asgård med skibet for at kæmpe mod guderne. Det udløser Ragnarok.

På grund af denne tro var det tidligere almindeligt at indsamle afklippede negle og hår. De blev så syet ind i en lille pude og lagt i kisten med den døde. På den måde kunne man forhindre, at Hel fik fat i neglene/håret. Dermed gik bygningen af Nagelfar langsommere, og Ragnarok ville dermed blive forsinket. Skikken med at indsamle negle og hår for at lægge det i kisten stammer naturligvis fra vikingetiden; men der er eksempler på, at det er blevet praktiseret helt op i det 20. århundrede.

Artefakter i nordisk mytologi
Eskatologi i nordisk mytologi
Zambia

Zambia (tidligere Nordrhodesia) er et land i Afrika. Mod nord grænser Zambia op til den Demokratiske Republik Congo og Tanzania, mod øst til Malawi og Mozambique, mod syd til Zimbabwe, Botswana og Namibia og mod vest til Angola. Administrativt er Zambia opdelt i ni provinser (Luapula, Nordlige, Østlige, Lusaka, Sydlige, Vestlige, Nordvestlige, Kobberbæltet og Centrale), der igen er opdelt i tilsammen 61 distrikter. Landet har sit navn fra floden Zambezi, der afgrænser landet mod syd.

Demografi 

Zambia er et multietnisk samfund med 73 forskellige stammer med syv hovedsprog: bemba, kaonde, lozi, lunda, luvale, nyanja og tonga.

Geografi

Politik og administration 
Zambia er en republik med et repræsentativt demokrati. Landet har en præsident. Præsidenten i Zambia er både statsoverhoved og regeringschef. Regeringen har den udøvende magt, den lovgivende magt er fordelt mellem regeringen og parlamentet. Zambia blev republik umiddelbart efter landet opnåede uafhængighed i oktober 1964.

Præsidenter 
 Kenneth Kaunda: 24. oktober 1964 – 2. november 1991
 Frederick Chiluba: 2. november 1991 – 2. januar 2002
 Levy Mwanawasa: 2. januar 2002 – 12. august 2008
 Rupiah Banda: 29. juni 2008 – 23. september 2011
 Michael Sata: 23. september 2011 – 28. oktober 2014
 Guy Scott (fungerende): 29. oktober 2014 – 25. januar 2015
 Edgar Lungu 25. januar 2015 – 24. august 2021
 Hakainde Hichilema 24. august 2021 – nuværende

Administrativ inddeling 

Zambia er delt ind i ni provinser (hovedstæder i parentes):

 Central (Kabwe)
 Copperbelt (Ndola)
 Eastern (Chipata)
 Luapula (Mansa)
 Lusaka (Lusaka)
 Northern (Kasama)
 North-Western (Solwezi)
 Southern (Livingstone)
 Western (Mongu)

Se også 
 Verdens lande

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Morten Ougaard: "Staten og den økonomiske udvikling i Zambia" (Politica, Bind 8; 1976) 
 CIA – The World Factbook 

 

Lande i Afrika
Indlandsstater
Marketender

En marketender (fra lat. mercatus, "marked" via ital. mercatante "købmand" og ty. marketender) er en person med tilladelse til at sælge føde- og drikkevarer, tobak mm. til en snæver kreds fx på en kaserne, i et firma eller i en havekoloni. Foregår handelen i et dertil indrettet lokale, kaldes dette et marketenderi. 

I folkesprog kaldes marketenderiet ofte Marketutten eller blot Tutten.  

Stillingsbetegnelser
Messing

Messing er en legering, der fremkommer ved blanding af metallerne kobber og zink, eventuelt med et mindre indhold af andre metaller. Blandingsforholdet mellem kobber (Cu) og zink (Zn) kan variere, alt efter hvad messingen skal bruges til, da blandingsforholdet og indholdet af andre metaller har betydning for legeringens egenskaber, eksempelvis smeltepunkt, hårdhed og modstandsdygtighed over for kemiske påvirkninger.

I folkemunde har man omtalt messing som fattigmandsguld.

 Almindelig gul messing: 62 % Cu, 38 % Zn. Smeltepunkt cirka 900 °C.
 Rød messing: 90 % Cu, 10 % Zn. Smeltepunkt 996 °C.
Messing kan ikke hærdes.

Messing har en en oligodynamiske effekt, det vil sige det dræber vira og bakterier.

Messingsuppe er slang for musik med messinginstrumenter – saxofoner, trompeter, trækbasuner og tubaer. Saxofoner er af messing, men tilhører af blæsetekniske årsager instrumentgruppen træblæsere.

Eksterne henvisninger

Se også 
 tombak
 bronze
 metallurgi

Kobberlegeringer
Fetich

En fetich er en form for stærk amulet, gudefigur eller åndefigur som tillægges overnaturlige kræfter og dyrkes.

Begrebet fetichisme er afledet af denne betydning af ordet fetich. I overført betydning benyttes udtrykket fetich om ting, der vises en (overdreven) ærefrygt over for, eller i slang om en ting, en person går meget op i.

Ifølge Karl Marx er fetichismen en betegnelse for varens fetich-karakter under kapitalismen. Tingen tillægges overvældende værdi mens mennesket nedvurderes.

Etymologi 
Fetich ← fransk fétiche ← portugisisk feitiço "fortryllet" ← latin facticius "kunstig", "kunstlet" ← facere "gøre"

Begrebet feitiço blev brugt af portugisiske kolonister i Afrika, til at beskrive afrikanernes kultgenstande.
Via det latinske facere deler det oprindelse med ord som faktisk, faktor og faktum.

Litteratur 

 En særdeles grundig gennemgang af såvel de antropologiske samt psyko-sexsuelle aspekter af fetichismen kan findes hos Sigmund Freud, 1912, Totem und Tabu, genudgivet i 1940 af Imago Publishing Co. Ltd. London,

Se også 
 Seksuel fetichisme

Religion
Amuletter
Slaget ved Somme

Slaget ved Somme var en britisk-fransk offensiv under Første Verdenskrig indledt 1. juli 1916 i nærheden af Albert i Nordfrankrig med 13 britiske og fem franske divisioner. Den øverst ansvarlige på den britiske side var general Douglas Haig, som i modsætníng til modstanderen general Erich Ludendorff var modstander af overraskelsesmomentet i krig. Haig gik ind for nedslidning af fjenden, men det medførte i stedet nedslidning af hans egne tropper.
 
Efter 4½ måneders kamp, hvorunder fronten flyttedes nogle få kilometer, stabiliseredes situationen. Slagets første dag medførte det største enkeltdagstabstal (60.000 – heraf en tredjedel døde) som følge af en krigshandling i den britiske historie. Slaget var primært sat i gang for at lette presset på franskmændene ved Verdun og havde kun ringe militær betydning. De allieredes tabstal efter slaget var 420.000. Én af årsagerne til de høje tabstal var for ringe uddannelse af soldaterne. Den britiske overkommando prøvede senere at give artilleriet skylden for katastrofen. 

Undergrunden i Somme består af kridt og det betød, at skyttegrave og tunneller kunne udvikles til det perfekte. Det gjorde, at faste stillinger udrustet med maskingeværer var nærmest uindtagelige for fodfolk og kavaleri. Derfor udvikledes pansrede køretøjer. Under offensiven den 15. september anvendte briterne kampvogne for første gang i historien. 

Både de allierede og tyskerne gravede dybe kanaler, nogle gange så tæt på, at de lyttede til hinanden. Kanalerne lå ned til 100 meter under overfladen, og var fyldt med op til  100 ton dynamit. Nogle steder kan man se store søer der stammer fra de store eksplosioner.

Efter slaget ved Ancre, blev de engelske angreb på Sommefronten stoppet af vejret og de militære operationer på begge sider blev for det meste begrænset til at overleve i regn, sne, tåge, mudder og vandfyldte skyttegrave.
De engelske angreb i Ancre dalen blev genoptaget i januar 1917 og tvang tyskerne til lokale tilbagetrækninger til reservelinjer i februar, før den planlagte tilbagetrækning til Siegfriedstellung (Hindenburg Linien) begyndte i marts.

Slaget ved Sommes to faser

Fase 1
Slaget ved Albert, 1–13 juli
Slaget ved Bazentin Ryggen, 14–17 juli
Slaget ved Fromelles, 19–20 juli

Fase 2
Slaget ved Delville Skoven, 14 juli – 15 september
Slaget ved Pozières Ryggen, 23 juli – 7 august
Slaget ved Guillemont, 3–6 september
Slaget ved Ginchy, 9 september

Eksterne henvisninger 

 Somme foto's  (in English)

Landslag
Slag under 1. verdenskrig
Slag med deltagelse af Tyskland
Slag med deltagelse af Frankrig
Slag med deltagelse af Storbritannien
Begivenheder i 1916
Voie Sacré

Landevej mellem Bar-le-Duc og Verdun i Nordøstfrankrig. Det var i Første Verdenskrig den eneste åbne vej ind til Verdun og dens forter, som militærtransporterne, var tvunget til at bruge, under slaget om byen. Navnet er afledt af Via Sacra i Rom og skal ses i sammenhæng med Verduns betydning for fransk selvforståelse.

1. verdenskrig
Frankrig
Farad

Farad er en afledt SI-enhed der angiver en elektrisk kondensators kapacitans. Forkortelsen for enheden er F. 

1 farad er defineret som kapaciteten af en kondensator af en sådan størrelse at en ladning på 1 coulomb giver en potentialeforskel på 1 volt mellem pladerne. Formlen herfor er C=Q/U, hvor C er kapacitansen (måles normalt i F), Q er ladningen (måles normalt i C) og U er spændingen (måles normalt i V).

Farad kan omskrives til grundlæggende SI-enheder således:

Farad er opkaldt efter fysikeren Michael Faraday.

Afledte SI-enheder
Måleenheder
Kurt Student

Kurt Student (12. maj 1890 – 1. juli 1978) var en tysk general, der i 1938 skabte Tysklands første faldskærmsbataljon. Det var hans faldskærmstropper – den 7. faldskærmsdivision – der blev anvendt i 1940 i Norge, Belgien og i Holland, og hans tropper spillede en afgørende rolle i invasionen af Kreta, men tabene her var så store (4000 mand), at Hitler blev skræmt fra at bruge luftlandsætning i større skala herefter.

Militærfolk fra Tyskland
Slankekur

En slankekur er en fællesbetegnelse for en række handlinger en person foretager sig for at gå ned i vægt. Slankekure er et middel mod overvægt, men en sygelig fokusering på egen vægt kan resultere i spiseforstyrrelser. Typisk vil en slankekur omfatte en diæt (kostomlægning) evt. kombineret med motion. Der findes et utal forskellige slankekure, men vægttabet opnås altid ved at ændre kroppens energibalance. Det kan udelukkende ske ved enten at mindske indtaget af energi i mad og drikke og/eller ved større forbrænding ved f.eks. med mere fysisk arbejde og motion.

Generelt kan man inddele slankekure i årsagsbehandlende og symptombehandlende. Målet med årsagsbehandlende kure er at ændre vaner, således at energibalancen forskydes og vægttab opnås som følge. Omvendt er målet med symptombehandlende kure udelukkende at tabe sig, men ikke nødvendigvis ændre de vaner, som kunne føre til overvægt. Symptombehandlende kure tilbydes ofte i form at slankepulver og specialkost, men er uden vaneændring kun effektive under selve kurven.

Kalorietælling 
Kalorietælling er et gammelt kendt begreb, hvis man gerne vil opnå et vægttab og derfor bliver ofte brugt i forbindelse med en slankekur. Det går ud på, at man vejer sin mad og derefter slå dens kalorieværdi op i en kalorietabel. Altså det antal af kalorier, som kroppen indtager. Man kan også måle det antal ekstra kalorier, som kroppen forbrænder ved at man dyrker sport eller anden hård fysisk aktivitet. Hvis man indtager færre kalorier end man forbrænder, så taber man sig og hvis man indtager flere, så tager man på. Udover kalorietabel har man også brug for en vægttabel, hvor man kan slå sin normalvægt i forhold til ens alder og højde. Til sidst har man brug for den kalorieværdi, som ens krop forbruger gennemsnitlig i løbet af dagen. Denne værdi vil være forskellig for mænd og kvinder.

Se også 

 BMI
 Kalorieberegner
 Fedme
 Hindbærketon

 
Ernæring
Kropsforandring

Kropsforandring kan opdeles i naturlig - og kunstige forandring.

Naturlig kropsandring 
Den naturlige kropsforandring er menneskets fysiologisk vækst, herunder pubertet samt degenerering ældning. Desuden sker der en naturlig kropsforandring i forbindelse med graviditet og sygdom.

Kunstig kropsforandring 
Den kunstige kropsforandring er en bevidst forandring af den menneskelige anatomi eller menneskets fysiske udseende. Det er ofte gjort med henblik på æstetik, seksuel udnyttelse, overgangsritualer, religiøse overbevisninger, gruppemedlemskab eller tilknytning, chokværdi og som selvudfoldelse.

De kunstige kropsforandringer kan underopdeles i helbreds-betingede og ikke helbreds-betingede. De helbreds-betingede er indoperere (hvor der sættes noget ind) og amputation (hvor der fjernes noget).

Kunstige kropsforandringer som er ikke helbreds-betingede 
De ikke-helbreds-betingede kropsforandringer er alle idealistiske ændringer af kroppen. Det kan være ud fra et skønhedsideal som f.eks. brystimplantater, mindre plastikkirurgi, små dekorative tatoveringer eller en enkelt piercing.

Body-mod 

Egentlig body modification, eller i daglig tale 'body-mod' findes i kulturer og i subkulturer, hvor idealismen på visse punkter er sammenlignelig med punk-kulturen: At vise sig som en anderledes stamme i en protest mod det etablerede samfund med de værdinormer, det indebærer. I ekstreme tilfælde giver det sig udslag i tatoveringer på større arealer af kroppen, piercinger og flesh-tubes i hobetal eller sågar operative ændringer/amputationer af fingre, tunge, genitalier eller lignende. I denne form er body-mod ikke særlig udbredt, og findes nok mest blandt anarkistiske småkulturer i USA. Men har også eksisteret hos visse stammer i Afrika.

Se også 
 Labret (i læberne)
 Anoreksi
 Skønhedskirurgi
 Kosmetiske behandlinger
 bodybuilding
 Liljefod
 Kraniedeformering
 Girafkvinder

Referencer
Store søer (Nordamerika)

Store søer, Great Lakes på engelsk, er betegnelsen for en række søer indgående i St. Lawrenceflodens afvandingsområde på grænsen mellem USA og Canada. De 5 største er fra vest til øst: Lake Superior, Lake Michigan, Lake Huron, Lake Erie og Lake Ontario. Sammen udgør de et af verdens største ferskvandsreservoirer.

Eksterne henvisninger 

Søer i Nordamerika
Saint Lawrence

St. Lawrence er en canadisk flod, der udmunder ved byen Québec i det østlige Canada og afvander De Store Søer, som er verdens største søsystem. 

St. Lawrence udgør en vigtig transportrute og er forsynet med en serie sluser og kanaler, der blandt andet gør det muligt at passere forbi Niagaravandfaldene.

Fra kilde til udløb er floden mere end 3.000 kilometer lang. Fra udløbet af Lake Ontario er der omkring 1.200 kilometer til havet.

Den gennemsnitlige vandføring er ved udløbet fra Lake Ontario 7.410 kubikmeter i sekundet. Ved byen Québec er vandføringen vokset til i snit 12.101 kubikmeter i sekundet.

Eksterne links 

Atlantens afvandingsområde
Vandløb i Canada
Vandløb i USA
Niagaravandfaldene

Niagaravandfaldene er tre vandfald på Niagara-floden, der løber fra Lake Erie til Lake Ontario på grænsen mellem Canada og USA:
 American Falls mellem Prospect Point og Luna Island (USA).
 Brudeslør-vandfaldet (engelsk Bridal Veil Falls) mellem Luna Island og Goat Island (USA).
 Hestesko-vandfaldet (engelsk Horseshoe Falls) eller Canadian Falls mellem Goat Island og Table Rock (Canada).

Navnets oprindelse er omdiskuteret, muligvis fra den irokesiske landsby Ongniaahra (= todelt land); eller af folkegruppen niagagarega, forklaret som "vandets torden".

En række både, kaldt Maid of the Mist, sejler op til vandfaldene.

Niagara Falls 
Byen Niagara Falls (Canada-siden) har 83.000 indbyggere, og er så populær blandt bryllupsrejsende, at stedet har fået en række øgenavne, heriblandt Viagra Falls. Hvert år har vandfaldene op mod 12 millioner besøgende. 

Vandfaldene er i strenge vintre frosset til is.

Noter

Se også 
 Iguazú-vandfaldene

Eksterne links 

Canadas geografi
Ontario
New Yorks geografi
Vandfald i USA
Kropsudsmykning

Kropsudsmykning er et samlet udtryk for en ændring af kroppen på en måde, der for brugeren virker som kunst. Dette kan være bemaling af kroppen bodypaint (ikke blivende), tatoveringer, piercing, brændemærkning og scarification (ar).

Kropsudsmykning kendes i næsten alle kulturer, og så vidt vides er mennesket den eneste art, her på kloden, der bruger kropsudsmykning.

Se også 
 Kropsforandring

 
Kropsforandring
Trylleri

Trylleri er i fiktionen anvendelsen af magiske, overnaturlige kræfter. I den virkelige verden er det en behændighedskunst tilrettelagt på en måde at udøveren – tryllekunstneren – fremstår som en person med magiske evner, hvad vedkommende naturligvis ikke har.

Hemmeligheden ved trylleri er at fremskabe en illusion. Enten ved behændighed, synsbedrag eller at aflede opmærksomheden i det gældende øjeblik. Mange tryllekunster er også muliggjort ved specielt udformede rekvisitter.

Som eksempler på berømte illusionister kan nævnes Harry Houdini og David Copperfield. Blandt de berømte danske illusionister er Truxa, Harry August Jansen og Professor Tribini, der også var gøgler på Bakken, han blev brugt som sarkastisk reference i Lars von Trier's Riget. I dagens Danmark har vi Rune Klan og Deutsch & Solberg.

Underholdende begivenheder
Magi (illusion)
Rumfang

Rumfang er betegnelsen for størrelsen af det rum, som afgrænses af et 3-dimensionalt lukket legemes overflade. Sagt på en anden måde, er det hvor meget et objekt fylder i det 3 dimensionale rum. Dette kan bl.a. illustreres ved at nedsænke et lukket emne i vand, og derpå måle hvor meget vand det forskyder. I formler benyttes ofte betegnelsen V for rumfanget. V står for volumen, det latinske ord for skriftrulle.

Der findes mange forskellige enheder til angivelse af mål for rumfang. Mange af de ældre rumfangenheders omregningsfaktorer er forskellige fra land til land. SI-enheder med evt. tilhørende SI-præfiks er derimod ens overalt. Den afledte SI-enhed for rumfang er Kubikmeter, m³. Den kan have et SI-præfiks og se således ud: dm³. 1 dm³ = 1 l (Liter). 1 m³ = 1000 dm³.

Ikke-SI-enheder i anvendelse i dag 

 Registerton
 kubikfod (eng. cubic foot, cubic feet)
 kubik-yard (eng. cubic yard)

Beregning af rumfang 
Rumfanget af nogle geometriske figurer beregnes således:

For uregelmæssige legemer må rumfanget beregnes ved brug af integration.

Andre enheder 
 Anker (0,03766 m³)
 Pægl (0,00024 m³)
 Pot (0,00097 m³) = 4 pægle
 Album (0,00145 m³)
 Kande (0,00193 m³)
 Ottingkar (0,00217 m³)
 Fjerdingkar (0,00435 m³)
 Viertel (0,00773 m³) = 8 potter = ¼ dansk kubikfod
 Otting (0,01642 m³)
 Skæppe (0,01740 m³)
 Bimpel (0,01883 m³)
 Kubikfod (0,03090 m³) = 32 potter
 Fjerding (0,03285 m³)
 Anker (0,03766 m³) = 39 potter
 Tønde tjære (ca. 0,116 m³)
 Tønde øl (0,13140 m³) = 136 potter
 Tønde korn (0,13920 m³)
 Ahm vin (0,15064 m³)
 Tønde kul (ca. 0,170 m³)
 Oksehoved (0,22596 m³) = 6 ankre
 Kubikalen (0,24720 m³) = 256 potter
 Fad øl (0,26278 m³)
 Fad korn (0,26278 m³)
 Fad vin (0,90383 m³)
 Læster (ca. 1,24 m³)

Se også 
 Flademål, Længdemål, tidsenheder, arealenheder, arealmål, masseenheder, energienheder, vinkelenheder, Geometri, Danske enheder

Rumfangsenheder
Gamle danske enheder
US enheder
Engelske enheder
Slaget ved Ramillies

Slaget ved Ramillies fandt sted den 23. maj 1706 under den Spanske Arvefølgekrig i nærheden af den belgiske by Namur. Det blev udkæmpet mellem en britisk-østrigsk hær under hertugen af Marlborough og en fransk under François de Villeroi. De allierede fik med sejren herredømmet over de Spanske Nederlande.

Eksterne henvisninger 

Arvefølgekrige
Ramillies, Slaget ved
Begivenheder i 1706
Slaget ved Oudenarde

Slaget ved Oudenarde fandt sted den 11. juli 1708 i nærheden af den belgiske by Gent under den Spanske Arvefølgekrig mellem en britisk-østrigsk hær under hertugen af Marlborough og Prins Eugen af Savoyen og en fransk hær under hertug Louis Joseph de Vendôme og hertugen af Bourgogne. Den allierede sejr forhindrede Frankrig i at følge op på sine territoriale gevinster fra de foregående 2 år.

Oudenarde
Belgien
Forsager

En forsager er en bombe eller granat, der ved nedslaget ikke er detoneret. Den bliver også kaldet en blindgænger eller i militært fagsprog ueksploderet ammunition eller UXO (UneXploded Ordnance). Ordet synes under 2. verdenskrig at være indkommet i det danske sprog fra tysk (versagen, at svigte).

Faren ved forsagere er deres ustabilitet; man ved ikke om de virkelig er 'døde' eller om de detonerer ved bare små rystelser eller måske går af af sig selv efter lidt tid. Denne usikkerhed udnyttes militært ved at udstyre bomber med forsinkede brandrør, så eksplosionen med vilje forsinkes til nogle minutter eller timer efter nedslaget. Dette vanskeliggør redning og oprydning i bombezoner, og gør arbejdet særdeles farligt for EOD-personel.

Uheldige konstruktioner skabte tidligere de fleste forsagere. En version af engelske 500-pundsbomber fra 2. verdenskrig havde brandrøret i halen, og ved nedslag i jord blev halen ofte revet af, så brandrøret ikke kunne detonere bomben. Det blev englænderne først opmærksomme på noget senere i krigen. I nutidens ammunition er der gjort meget for at forhindre forsagere.

Aktuelle problemer 
De mest omdiskuterede tilfælde i nutiden er ueksploderede bombletter fra klyngebomber. Klyngebomber har været anvendt i mange år, og er stadig meget benyttet af især USA, som blandt andet kastede dem over Afghanistan i 2001 og 2002. De enkelte bombletter er på størrelse med en stor konservesdåse og malet gul, tilsyneladende for at gøre opmærksom på faren, men ved et meget uheldigt sammentræf havde de nedkastede nødrationsposer til civilbefolkningen samme gule farve.

Ueksploderet ammunition er fortsat et meget stort problem i Indokina (Vietnam, Laos og Cambodja) som følge af de amerikanske bombetogter under Den Anden Indokinesiske Krig (ofte omtalt som Vietnamkrigen).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Globalnyt: Ueksploderet Ammunition

Ammunition
Slaget ved Malplaquet

Slaget ved Malplaquet var et slag, der fandt sted den 11. september 1709 i nærheden af den belgiske by Mons under den Spanske Arvefølgekrig mellem en britisk-østrigsk hær under hertugen af Marlborough og Prins Eugen af Savoyen og en fransk hær under Claude de Villars og Louis de Boufflers. Trods sejr var de allieredes tab så store, at man opgav ideen om at marchere mod Paris. I stedet blev Marlborough kaldt hjem og man begyndte fredsforhandlinger.

Malplaquet, Slaget ved
Malplaquet, Slaget ved
Begivenheder i 1709
Schutzstaffel

SS eller Schutzstaffel (tysk for beskyttelsesafdeling) var et nazistisk korps, der i 1925 oprettedes som Hitlers livvagt og endte med at blive et magtfuldt og stærkt militariseret ideologisk elitekorps. Korpsets første leder var Julius Schreck, men det var først med Joseph Berchtold som chef, at titlen Reichsführer-SS opstod. Fra den 6. januar 1929 blev korpsets mest kendte chef Heinrich Himmler indsat som Reichsführer-SS 

På det tidspunkt var SS blot et lille korps på 300 mand, der var underlagt det meget større SA, der var ledet af Ernst Röhm. Efter De lange knives nat i 1934, hvor Ernst Röhm og andre SA-ledere blev myrdet, blev SS, der nu havde 40.000 medlemmer, løsrevet fra SA. I 1936 blev kontrollen af Gestapo overdraget til Heinrich Himmler der dernæst fik titlen chef for det tyske politi.
I 1939 oprettede Himmlers højrehånd Reinhard Heydrich RSHA, som var en paraplyorganisation for alle ikke militære efterretningsorganisationer. SS-officeren Adolf Eichmann fik ansvaret for Endlösung. Efter at krigslykken begyndte at vende for Tyskland, vidste Eichmann, at tiden var ved at rinde ud, og han begyndte at øge drabene i KZ-lejrene. Korpset blev med dets leder Heinrich Himmler opløst med 2. verdenskrigs afslutning, og mange af dets ledende medlemmer blev retsforfulgt for krigsforbrydelser. Ved Nürnbergprocessen blev organisationen som sådan erklæret kriminel.

SS var opdelt i:
 Waffen-SS (våben SS) – regulære hærenheder 1940-45, herunder Frikorps Danmark. 
 Allgemeine SS (generelle SS) – uniformeret terrorkorps til at nedkæmpe oppositionen.
 Totenkopfverbände (dødningehoved-enheder) – bevogtning og administration af KZ-lejre.
 Gestapo (GEheime STAatsPOlizei) – hemmeligt politi 1933-45.
samt en masse andre afdelinger.

Kendte medlemmer 

 Heinrich Himmler
 Günter Grass
 Josef Dietrich
 Søren Kam 
 Josef Mengele
 Reinhard Heydrich
 Adolf Eichmann
 Oskar Dirlewanger
 Rudolf Höss
 Ernst Kaltenbrunner
 Erich Priebke
 Karl-Otto Koch
 Theodor Eicke
 Hermann Fegelein
 Wilhelm Mohnke
 Ernst Günther Schenck
 Otto Günsche
 Heinz Linge
 Otto Skorzeny
 Werner Best
 Günther Pancke
 Carl Clauberg
 Kurt Meyer (Panzermeyer)
 Oswald Pohl
 Josef Terboven
 Hans Baur
 Peter Högl
 Wernher von Braun (æresmedlem) 
 Ferdinand Porsche (æresmedlem)
 Hanns-Martin Schleyer
 Hans Juhl
 Hans Lipps

Noter

Eksterne henvisninger 

2. verdenskrig
Brandrør

Et brandrør er den detonator, der sidder på en granat eller flybombe. Brandrøret har flere funktioner: at armere bomben/granaten og siden at detonere den. Udtrykket stammer fra, at der tidligere i eksplosive kanonkugler var et hul ind til krudtladningen; her var en lunte, som tændtes ved affyringen, og så brændte gennem hullet (røret).

Armering sker på mange forskellige måder f.eks. ved løsrivelse af wire fra flyet, en vis flyvetid (lille propel drejer et gevind ind), ved accelerationsændring (mortérgranater) eller ved opstået rotation fra riffelgang (40 mm granatkaster).

Detonation kan ske ved anslag/nedslag, forsinket (minutter eller timer efter nedslag), eller når bomben er nået ned i en forudindstillet højde (klyngebomber, atomvåben eller kemiske/biologiske kampstoffer). 

Inden for luftværnsartilleriet anvendes radiobrandrør (udviklet under 2. Verdenskrig), der sikrer at granaterne springer, når de er tættest på et mål. Desuden skal brandrøret sikre, at granaten under alle omstændigheder sprænges, inden den falder tilbage til jorden.

Militær
Marlborough

Marlborough er en by i Vestengland husende den berømte privatskole Marlborough College. Hærføreren John Churchill blev udnævnt til hertug af Marlborough for sine militære bedrifter før og under den spanske arvefølgekrig.

Se også 
 Marlboroughstatutten

Byer i England
Wiltshire
Kreis Herzogtum Lauenburg

Lauenburg er en tysk kreis i delstaten Slesvig-Holsten. Den ligger mellem Lübeck og Elben og har 200.819 indbyggere (31. december 2021). 

Lauenborg var et hertugdømme, som fra 1815 til 1864 var  en del af det danske monarki.
 
Oprindeligt var Lauenborg en del af Saksen (svarer til det nuværende Nedersaksen). I 1200-tallet blev området et hertugdømme under navnet Sachsen-Lauenburg. I 1700-tallet var Lauenborg en del af fyrstedømmet Hannover. I 1815 afstod Hannover området til Preussen.   

Den danske kong Frederik 6. afstod i 1815 Svensk Forpommern til Preussen. Han fik til gengæld Lauenborg, som han derved blev hertug af. Svensk Forpommern havde kongen fået ved freden i Kiel i 1814 som kompensation for at give Norge til kongen af Sverige. 

Lauenborg var neutralt under Treårskrigen 1848-1850.  

Lauenborg måtte efter nederlaget i 1864 afstås sammen med hertugdømmerne Slesvig og Holsten til sejrherrerne Preussen og Østrig. Efter Østrigs nederlag til Preussen i 1866 blev alle tre hertugdømmer indlemmet i Kongeriget Preussen. I 1864-1876 var Lauenborg dog i personalunion med Preussen.  

Området udgør i dag den sydøstligste del af Slesvig-Holsten. Hovedbyen er Ratzeburg.

Byer, amter og kommuner 
(Indbyggertal pr.   
)

 
Amter med tilhørende kommuner/byer (* = forvaltningsby)

Se også 

Sachsen-Lauenburg

Noter
Verdens landes befolkningsstørrelser

Dette er en liste med Verdens landes befolkningsstørrelser. Den omfatter suveræne stater, beboede afhængige territorier og i nogle tilfælde konstituerende lande i suveræne stater, hvor inklusion i listen primært er baseret på ISO-standarden ISO 3166-1. For eksempel betragtes Storbritannien som en enkelt enhed, mens konstituerende lande i Kongeriget Nederlandene betragtes separat. Derudover omfatter denne liste bestemte stater med begrænset anerkendelse, der ikke findes i ISO 3166-1. 

Tal, der anvendes i denne tabel, er baseret på de mest ajourførte skøn eller prognoser fra den nationale folketællingsmyndighed, hvor de er tilgængelige, og er normalt afrundet.

Hvis opdaterede nationale data ikke er tilgængelige, er talene baseret på skøn eller prognoser for 2022 fra Population Division of the United Nations Department of Economic and Social Affairs.

Fordi de samlede tal ikke indsamles på samme tid i alle lande eller på samme nøjagtighedsniveau, kan de resulterende numeriske sammenligninger skabe vildledende konklusioner. Derudover kan tilføjelsen af tal fra alle lande ikke svare til verdens total.

Områder, der udgør integrerende dele af suveræne stater, såsom landene i Storbritannien, regnes som en del af de pågældende suveræne stater. Der tælles ikke andre enheder, såsom EU, som ikke er suveræne stater, og uafhængige territorier, der ikke har permanente befolkninger, som forskellige landes krav om Antarktis.

Bemærk: Der tildeles et nummereret rang til de 193 medlemsstater i FN, samt to observatørstater til FN's Generalforsamling. Afhængige territorier og konstituerende lande, der er dele af suveræne stater, tildeles ikke et nummereret rang. Derudover medtages suveræne stater med begrænset anerkendelse, men de tildeles ikke et nummereret rang.

Listen er opdateret , hvor verdens samlede befolkning ifølge FN blev anslået til 8 millarder mennesker.

Liste

Noter

Referencer

Se også 
 Verdens lande
 Verdens landes arealer
 Verdens landes befolkningstæthed
 Verdens landes BNP

Befolkningsstørrelser
Demografi efter land
Lastbil

En lastbil er et motordrevet køretøj med åbent eller lukket lad indrettet til transport af genstande eller varer.

De tidligste lastbiler havde blot et løst lad til at sætte på et chassis. 

Lastbiler afløste især fra 1920'erne gradvis hestetrukne arbejdsvogne og slæder i industri, håndværk og landbrug, og har siden 1950'erne næsten udkonkurreret jernbane og småskibsfart med hensyn til godstransport og varedistribution på kortere afstande.

Op igennem 1900-tallet er lastbiler blevet stadig mere differentierede både med hensyn til størrelse, indretning og tilpasning til forskellige formål.

Generelt 
 automobil, bil, bilindustri, distribution, transport, transportpolitik, vejtransport

Køretøjsarter 
Den danske lovgivning opdeler lastbiler i to klasser:
 Lastbil N2: tilladt totalvægt over 3.500 kg, men ikke over 12.000 kg.
 Lastbil N3: tilladt totalvægt over 12.000 kg.
Lastbiler med max. 3500 kg tilladt totalvægt betragtes som varebiler, og kan køres på normalt kategori B-kørekort.

Almindelige opbygninger 
De fleste typer af opbygninger benævnes som en egenskab efterfulgt af -bil eller -vogn. I denne liste benyttes endelsen -bil.
 Fladvogn, tipbil, containerbil (herunder flakbil), tankbil, kreaturbil, sættevognstrækker, skraldebil, fejemaskine, betonkanon, distributionsbil, slamsuger, kran- grabbil

Lastbilfabrikker 
Et bredt udvalg af eksisterende lastbilfabrikker verden over omfatter
 Brockway (Amerika), Chevrolet (Amerika), DAF (Europa), Dennis-Eagle (Europa), Dong Feng (Asien), Ford (Amerika+Europa), Freightliner (Amerika), GAZ (Europa), Ginaf (Europa), GMC (Amerika), FAP, FWD, Hino (Asien), International (Amerika), Iveco (Europa), Kenworth (Amerika), Liaz(Europa), Marton, Mack (Amerika), Magirus-Deutz (Europa), MAN (Europa), Mercedes (Europa), Mitsubishi (Asien), Nissan (Asien), Peterbilt (Amerika), Raba (Asien), Renault (Europa), Reo, Saviem (Europa), Scania (Europa), Sisu (Europa), Škoda (Europa), Tatra (Europa), Terberg (Europa), Toyota (Asien), Volkswagen (Amerika), Volvo (Europa), Western Star (Amerika), White (Amerika), Isuzu (Asien),

De fleste af disse mærker forhandles dog på flere kontinenter, og nogle mærker produceres også flere steder i verden, enten på egne fabrikker eller som licensprodukt. Der ses også eksempler på at dele produceres forskellige steder i verden for så at blive transporteret til en samlefabrik. Mest bemærkelsesværdig er formentlig Volkswagen der står som amerikansk virksomhed. Det skyldes at virksomheden ikke har produktion og forhandling af lastbiler i Europa, mens de har en stor andel af lastbilmarkedet i Sydamerika.
En del af firmaerne samarbejder også i vist omfang om dele af produktionen, ligesom bl.a. Terberg og Ginaf i Holland primært bygger spacialkøretøjer der er baseret på Volvo-lastbiler.

Mindre og tidligere lastbilfabrikater 
 Büssing, DFA, ERF (England), Bedford, Leyland (England), Pegaso (Spanien),Saurer (Schweiz), Steyr (Østrig), Steinwinter, Triangel (Danmark), Scammell (England)

Se også 
 anhænger, bus, dumper, entreprenørmateriel, gummiged, modulvogntog, pickup, traktor, trailer, truck, varebil, transport
 Elefantvæddeløb
 Højresvingsulykke
 

Lastbiltyper
Bor

Bor har flere betydninger:

 Bor (grundstof) - metal, med atomnummer 5
 Bor (redskab)
 Sneglebor – er et bor der består af et skaft med enkel eller dobbelt spiral.
 Bor (by) – by i det sydlige Sudan, og er hovedstad i regionen Dschunqali, og ligger på breden til Den Hvide Nil.
 Bor (Serbien) - by i Serbien
 Bor (Värnamo kommun) – en svensk stationsby i Småland
Sti (flertydig)

En sti har flere betydninger:

 Sti (aflukke)
 Sti (grafteori)
 Sti (katalog)
 Sti (vej)
Sti

Ordet sti er beslægtet med at stige, som oprindeligt bare betød "at gå". En sti er altså et sted, hvor man går. Nu til dags bruges ordet mest om et smalt spor eller en smal vej som primært bruges uformelt af større dyr eller mennesker.

Stier har ofte stor lokal betydning, da de gerne er trådt dér, hvor behovet for en genvej var størst. Efter gammel, dansk retsopfattelse giver jævnlig brug af en sti hævd på adgang til den, og den ret fortabes ikke ved oppløjning, hegning eller skiltning med "Adgang forbudt".

Anlagte stier udføres med befæstelser af grus, fliser, teglsten eller asfalt.

Stier, der er opstået ved dyrenes hyppige færdsel kaldes en veksel eller dyreveksel.

Se også 

Li
Skovsti
 Trampesti
Cykelsti
Gangsti

Stifinder
Transport
Lensgreve

Lensgreve er betegnelsen for den højeste adelsrang i Danmark. Rangen blev indført i 1671 ved en forordning om oprettelse af grevskaber og baronier. En lensgreve er en greve, der af den danske konge er forlenet med et grevskab.
Greve er i Danmark en rent honorær titel og står under lensgreve i rang.
Efter afløsningen af det grevskab titlen var knyttet til, kan nyderne af de såkaldte succesorfonde fortsat kalde sig lensgrever, men da succesorfondene opløses efter de to følgende generationer (typisk med afløserens sønnesøns død), uddør lensgreve-titlen efterhånden. En undtagelse er dog overhovedet for den norske Wedel-Jarlsberg-slægt, der som besiddere af stamhuset Jarlsberg er danske lensgrever.

Noter

Se også 
 Danske adelsslægter

Adelige titler
Titler i Rangfølgens klasse 2
Danmarks Adels Aarbog

Danmarks Adels Aarbog (DAA) er udkommet siden 1884 og udgives af Dansk Adelsforening. Den indeholder omfattende slægtsoversigter for mere end 750 danske adelsslægter og  nogle norske. Foruden stamtavlerne indeholder hvert bind oversigter over nulevende medlemmer af de ca. 180 tilbageværende adelsslægter, samt rettelser og tilføjelser til stamtavlerne.

Fra den første udgivelse i 1884 og frem til 1917 stod Anders Thiset og H.R. Hiort-Lorenzen for redaktionen. Derefter tog Louis Bobé over, sammen med G.O.A.von Irgens-Bergh (i 10 år), V.J. Teisen (ca 10 år), W. Haxthausen (ca. 3 år) og Albert Fabritius (ca. 10 år), hvorefter Fabritius selv tog over i nogle år. 

De afbildede kolorerede våben i årgangene 1884-1917 er udført af Anders Thiset. I slutningen af  1920'erne findes stadig en del efterladte våben tegnet af Thiset, mens de øvrige våben er udført (ukoloreret) af en heraldiker med initialerne C.J.B. Fra og med 1922-årgangen er C.J.B.'s våben enerådende. I 1927 blev Friedrich Britze knyttet til årbogen, og han har tegnet de våben, der ses fra 1927 til 1956. Hans søn Johannes Britze har leveret enkelte våben i 1940'erne og 1950'erne. Den næste heraldiker var kongelig våbenmaler Aage Wulff, som døde i 2003. Årbogens nuværende våbenskjolde og kroner er tegnet af kongelig våbenmaler, heraldiker Ronny Andersen. Kun Anders Thisets produktion er ikke længere underlagt ophavsret.

Dansk Adelsforening og Slægtsforskernes Bibliotek har indgået aftale om digitalisering af Danmarks Adels Aarbog, således at der er adgang til disse på bibliotekets side.

Referencer

Se også 
Danmarks Adels Aarbog online
Adel i Danmark
 Danske adelsslægter

Adels Årbog
Opslagsværker fra Danmark
Etableret i 1884
Luftfartøj

Et luftfartøj er en indretning, der bæres oppe i atmosfæren ved luftens påvirkning, bortset fra indretninger, der bæres oppe alene ved direkte luftpåvirkning på jordens overflade.

Luftfartøjstyper 
Ballon
Gasballon
Varmluftsballon
Drage
Dragefly
Faldskærm
Flyvemaskine
Helikopter
Jetpod
Luftskib
Blimp
Zeppeliner
Modelfly
Papirfly
Skycar
Svævefly
Ornitopter

Eksterne henvisninger 
Airships: The Zeppelin history and photo website
Aviation: History website

Se også 

Transport
Luftfart
Rumfart

 
Atmosfære
Luftfart

Luftfart henfører til aktiviteterne vedrørende flyvning og luftfartsindustrien.

Luftfartøjer omfatter:
 luftballoner og Zeppelinere
 ornitoptere – baskende vinger
 flyvemaskiner – fastvingede
 helikoptere – roterende vinger
 gyroplaner - også kendt som autogyroer, roterende vinger, men kan ikke stå stille i luften

Luftfart kan inddeles i:
 kommerciel luftfart der foretages af flyselskaber.
 generel luftfart
 militær luftfart

Se også 
 Aerotoksi- syndrom
 Transport
 Aeronautik
 Luftfartens historie

Eksterne henvisninger 

 
Transport
Verden

[[Fil:The Earth seen from Apollo 17.jpg|thumb|"Den blå juvel" – fotografi af jorden, taget fra Apollo 17.]]

Verden er et almindeligt navn for hele menneskets civilisation, specifikt menneskets erfaring, historie – eller det menneskelige grundlag generelt, verden rundt, f.eks. overalt på jorden.

I filosofiske sammenhæng kan verden referere til:
hele det fysiske univers
en ontologisk verden (se verdens afsløring; :en:World disclosure).

I en teologisk sammenhæng, refererer verden almindeligvis til det materielle eller den blasfemiske sfære, i modsætning til den himmelske, spirituelle, transcendente eller hellige. "Verdens undergang" refererer til scenarier af slutningen på menneskets historie, ofte i religiøse sammenhænge.

Med verdenshistorie forstås almindeligvis den større geopolitiske udvikling de sidste ca. 5 tusinde år, fra de første civilisationer til nu.

Verdens befolkning er summen af alle menneskets populationer til enhver tid; tilsvarende er verdens økonomi summen af alle verdens landes økonomier, især i globaliseringssammenhænge. Med termer som verdensmesterskab, brutto verdens produkt, verdens flag osv. er også underforstået kombinationen af alle dagens suveræne stater.

I begreber som verdensreligion, verdenssprog og verdenskrig forstås verden som det internationale eller det interkontinentale virkefelt, hvilket ikke nødvendigvis indebærer deltagelse af hele verden.

I begreber som verdenskort og verdens klima anvendes verden i en betydning, der er løsrevet fra menneskets kultur eller civilisation, da der her menes den fysiske planet Jorden.

 Etymologi og anvendelse 
Det danske ord verden kommer fra gammeldansk werdhen, wæræld, wærild, wærælde, oldnordisk verǫld oldengelsk weorold, gammelsaksisk werold, er en sammensætning af wær, der betyder "mand/ægtefælle" – og old "(tids)alder" – som derfor omtrent betyder "menneskealder" eller "menneskets tidsalder".

Det korresponderende ord i latin  er mundus, bogstaveligt "rent, elegant", i sig selv et låneord oversat fra Græsk cosmos "ordentlig arrangeret". Mens det germanske ord afspejler en mytologisk tanke af "menneskets domæne" (sammenlign med Midgård), formentlig som modsætning til den guddommelige sfære på den ene side – og på den anden side underverdenens Ktoniske gudesfære, afspejler den græsk-latinske term en skabelsestanke som en handling, der etablerer orden ud af kaos.

'Verden' skelner hele planeten eller populationen fra hvert enkelt land eller region: Verdens anliggender vedrører ikke kun et sted, men til hele verden – og verdenshistorien er inden for historie dét som undersøger hændelser ud fra en global (i modsætning til en national eller regional) synsvinkel. På den anden side refererer jorden'' til planeten som et fysisk hele – og skelner jorden fra andre planeter og fysiske objekter.

Se også 
 Globus
 Universet
 Verdens landes befolkningstæthed
 Verdens befolkning

Kilder og henvisninger

Eksterne henvisninger 

Jorden
Civilisationer
New York, New York

New York, New York kan henvise til:

 New York City, New York – byen New York i delstaten New York (delstat)
 New York, New York (film) – amerikansk film fra 1977 af Martin Scorsese
 New York, New York (sang) – en sang fra filmen
Halvgræs-familien

Halvgræs-familien (Cyperaceae) er en familie med forholdsvis få slægter. Det er fælles for familien, at arterne indeholder auroner, favonsulfater, flavon C-glykosider, kestose og isokestose samt oligosakkarider (som oplagsnæring). Planterne har i reglen treradede, spiralstillede blade, i modsætning til græsfamilien som typisk har toradet stillede blade, og har massive stængler med blomster i endestillede stande.

Halvgræs-familien (Cyperaceae) inddeles i to (tidligere i fire-fem) underfamilier og 14 stammer:

Eksterne links 
 
 Angiosperms Phylogeny Group

Kilder 
Jens Christian Schou: Danmarks halvgræsser, 2. rev. udg., 2006, 

 
Græs-ordenen
Strandsennep (slægt)

Strandsennep (Cakile) er en lille slægt med ganske få arter i Nordeuropa, Nordasien og Nordamerika. Det er énårige urter med let sukkulente, blågrønne blade og lysviolette blomster. Frugterne er toleddede skulper. Almindelig Strandsennep (Cakile maritima) er den eneste art, som er vildtvoksende i Danmark.

 Strandsennep (Cakile maritima)

Korsblomst-familien
Galtetand

Galtetand (Stachys) (også kaldet: Betonie) er en slægt med ca 30 arter, der er udbredt over det meste af den nordlige halvkugle samt Afrika og Australasien. Det er stauder eller – sjældnere – enårige urter med opret vækst og krybende jordstængler. Bladene er modsat stillede og rynkede med takket rand. Blomsterne sidder i kranse ved bladhjørnerne, og de er uregelmæssige. Frugterne er delfrugter med glatte, nødagtige enkeltfrugter. Her beskrives kun de arter, som er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

 Enårig galtetand (Stachys annua)
 Kinaskok (Stachys affinis)
 Agergaltetand (Stachys arvensis)
 Lammeøre (Stachys byzantina)
 Havegaltetand (Stachys macrantha) eller Pragt-Betonie
 Lægegaltetand (Stachys officinalis) eller Læge-Betonie
 Kærgaltetand (Stachys palustris)
 Skovgaltetand (Stachys sylvatica)

 Stachys bullata
 Stachys candida
 Stachys coccinea
 Stachys crenata
 Stachys cretica
 Stachys emodi
 Stachys floridana
 Stachys germanica
 Stachys grandidentata
 Stachys inflata
 Stachys lavandulifolia
 Stachys milanii
 Stachys ocymastrum
 Stachys palaestina
 Stachys parviflora
 Stachys peruviana
 Stachys pusilla
 Stachys recta
 Stachys spectabilis
 Stachys tenuifolia
 Stachys thirkei
 Stachys viticina