alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Menstruation

Menstruation (fra latin mensis = måned) er den naturlige udstødning af ægceller (normalt eet æg) og blod fra livmoderslimhinden. 
Den forekommer for kønsmodne kvinderstartende ved menarchen (første menstruation) og sluttende ved menopausen (sidste menstruationer)i en cyklus på ca. 28-35 dage Nogle kvinders cyklus er mere påvirkelig end andres, således den påvirkes af fysiske og psykiske forhold. 

Menstruationscyklus beregnes fra 1. blødningsdag. En cyklus består af en follikulær fase,  hvor ægget modnes i ovarierne op til ægløsningen (ovulation). Dette efterfølges af en luteal fase, hvilket resulterer i menstruation, såfremt ægget ikke bliver befrugtet .

Debut 
En ung piges første menstruation kaldes menarchen, og forekommer typisk i alderen 9 til 15 årmed 12-13 år som gennemsnit (12,5 år i USA, 12,72 år i Canada, 12,9 år i Storbritannien). 
Førtidig eller forsinket menarche kan være udtryk for underliggende mangler/sygdomme og bør altid undersøges nærmere.
I løbet af midt 40'erne vil kvindens menstruationscyklus nærme sig sin afslutning, hvilket kommer til udtryk i forringet frugtbarhed og uregelmæssig menstruation (samt ofte div. fysiske gener): perimenopause. Denne er et forstadie til den egentlige menopause, hvor menstruationen endelig ophører, og kvinden ikke længere er frugtbar. Den forekommer i vestlige lande normalt, når kvinden er i sen 40'erne til midt-50'erne.

Nogle kvinder har kraftige smerter, også kaldt dysmenorea, i forbindelse med menstruationendet kan variere fra gang til gang, såvel som fra kvinde til kvinde.

Eksempelvis underernæring (fx ved anoreksi) eller overdreven hård fysisk træning kan medføre alvorlig forstyrrelse i (evt. udeblivelse af) menstruationen.

P-pillen er een af mange præventionsformer: den indvirker via kunstige hormoner på ægløsningen og dermed hele menstruations-mekanismen.

Udeblivelse af menstruation 
Udeblivelse af menstruation Inddeles i to underkategorier.
Primær Amenoré (amenorrhoea primaria): Udeblivelse af menstruation efter kvindens fyldte 18. år.
Sekundær Amenoré (amenorrhoea secundaria): Udeblivelse af menstruation i over et halvt år, dvs. udeblivelse efter tidligere oplevet menstruation. Findes naturligt under graviditet, laktation (ammeperiode) og efter menopause. Kan dog også opstå under forskellige sygdomme og gennem diverse miljøpåvirkninger.

Udeblivelse af menstruation kan blandt andet skyldes polycystisk ovariesyndrom.

Se også 
 Østrogen
 Progesteron
 Hygiejnebind
 Follikelstimulerende hormon
 Luteiniserende hormon
 Præmenstruelt syndrom
 Prævention
 Menstruationscyklus
 Fortrydelsespille
 Blødningsforstyrrelser

Referencer

Eksterne henvisninger 

Gynækologi
Kvindens kønsorganer
Puppe

En puppe er et livsstadium for insekter med fuldstændig forvandling (metamorfose), f.eks. biller og sommerfugle. Ikke alle insekter gennemgår et puppestadium, nemlig insekter med ufuldstændig forvandling, f.eks. tæger og græshopper.

Udviklingsstadier 
Insektet starter som et æg. Derefter udklækkes det som larve. Larven har mund og øjne, fordøjelse, muskler og nerver. Adfærdsmæssigt lærer den af fejl og erfaringer. Men den kommer ikke i puberteten og har ingen kønsdele. En dag opsøger den et stille sted og går ind i puppestadiet. Nogle natsommerfugle graver sig ned; de gravlægger bogstaveligt talt sig selv. Larven skræller så sin hud af som en strømpe. Som puppe er den nærmest som en cigar at se til; uden mund, arme og ben, uden evne til at spise, sanse eller gå (nogle pupper kan dog "vrikke"). Mange pupper indkapsler sig i en kokon, der beskytter mod udefrakommende farer.

Indvendigt går det meste af kropsvævet i opløsning. Makrofager, der har indgået i larvens immunforsvar, begynder i stedet at fortære dens kropsvæv. Muskler, tarme og en del andre organer opløses ved at enzymer fra cellenes fordøjelseskirtler nedbryder egne cellestrukturer. Vævet fordøjer sig selv i en proces kaldt "autolyse".  Åbner man puppen, indeholder den en bleg, fedtet masse og lidt grønlig saft. Men selv om den minder om en lille mumie, er den ikke helt død. Enkelte mikroskopiske "øer" af celler, kaldt "imaginalskiver",  er i live. Mens puppen var i sit larvestadium, lå imaginalskiverne spredt omkring i larvens krop uden nogen funktion. Men en dag begynder de at dele sig inde i puppen. 

Næret af den opløste vælling af fedt og safter skaber imaginalskiverne et insekt, der ikke minder hverken om larven eller puppen. Insekter opstår efter et princip, der adskiller sig helt fra de fleste andre organismer. De aller fleste arter skabes ved en gentaget delen af den første, befrugtede ægcelle, hvor væksten starter som et midtpunkt og derefter vokser i alle retninger. Insekter opstår derimod nærmest samlet og samtidig, dannet af et par dusin imaginalskiver.

Typer af pupper 
Pupper, hvor det voksne insekts former kan anes, betegnes mumiepupper.

Etymologi 
Ordet puppe kommer af det latinske pupa som betyder dukke, og henviser til puppens ubevægelighed.

Noter

Eksterne henvisninger 

Zoologi
Takvingefamilien

Takvingefamilien er en familie af dagsommerfugle med mere end 6.000 arter, herunder velkendte arter som nældens takvinge og dagpåfugleøje. Arterne varierer i størrelsen på vingefanget fra 2,5 til næsten 20 centimeter hos visse sydamerikanske sommerfugle.

Kendetegn 
Takvingerne kendes på at begge køn kun har fire funktionsdygtige ben. Forbenene er nemlig reduceret til små vedhæng uden kløer. Desuden ophænges puppen frit i bagenden uden at være sikret af en livline.

Arter og underfamilier 
Arter, der er fundet i Danmark:

Underfamilie: Danainae.

Monark (Danaus plexippus).
Underfamilie: Apaturinae.
Iris (Apatura iris).

Underfamilie: Limenitidinae.

Poppelsommerfugl (Limenitis populi).
Hvid admiral (Limenitis camilla).

Underfamilie: Nymphalinae (Egentlige takvinger og Pletvinger):

Kirsebærtakvinge (Nymphalis polychlorus).
Østlig takvinge (Nymphalis xanthomelas).
Det hvide L (Nymphalis vaualbum).
Sørgekåbe (Nymphalis antiopa).
Dagpåfugleøje (Inachis io).
Admiral (Vanessa atalanta).
Tidselsommerfugl (Vanessa cardui).
Nældens takvinge (Aglais urticae).
Det hvide C (Polygonia c-album).
Nældesommerfugl (Araschnia levana).

Underfamilie: Heliconiinae (Perlemorsommerfugle):

Kejserkåbe (Argynnis paphia).
Østlig perlemorsommerfugl (Argyronome laodice).
Markperlemorsommerfugl (Mesoacidalia aglaja).
Skovperlemorsommerfugl (Fabriciana adippe).
Klitperlemorsommerfugl (Fabriciana niobe).
Storplettet perlemorsommerfugl (Issoria lathonia).
Engperlemorsommerfugl (Brenthis ino).
Moseperlemorsommerfugl (Boloria aquilonaris).
Brunlig perlemorsommerfugl (Clossiana selene).
Rødlig perlemorsommerfugl (Clossiana euphrosyne).
Violet perlemorsommerfugl (Clossiana dia).

Underfamilie: Satyrinae (Randøjer):

Galathea (Melanargia galathea).
Okkergul pletvinge (Melitaea cinxia).
Mørk pletvinge (Melitaea diamina).
Brun pletvinge (Mellicta athalia).
Askepletvinge (Euphydryas maturna).
Hedepletvinge (Euphydryas aurinia).
Sandrandøje (Hipparchia semele).
Skov-bjergrandøje (Erebia ligea).
Græsrandøje (Maniola jurtina).
Engrandøje (Aphantopus hyperantus).
Buskrandøje (Pyronia tithonus).
Moserandøje (Coenonympha tullia).
Okkergul randøje (Coenonympha pamphilus).
Perlemorrandøje (Coenonympha arcania).
Herorandøje (Coenonympha hero).
Skovrandøje (Pararge aegeria).
Vejrandøje (Lasiommata megera).
Skov-vejrandøje (Lasiommata maera).
Bjerg-vejrandøje (Lasiommata petropolitana).

Galleri

Kilder 
  Taxonomicon – Family Nymphalidae

 
Dagsommerfugle
Ismand (tilråb)

"Ismand" er et tilråb, der anvendes når nogen kysser.

I biografernes ungdom omkring 1910 var stumfilmene korte og blev afbrudt af pauser med anden underholdning som salg af is (og slik), som var en vigtig indtægt for biograferne. Film var dyre, og biografdirektøren kunne ikke sætte billetprisen så højt, at publikum blev væk.
Da der kom længere film, var der stadig pauser i filmen med salg af slik og is. Nogle af pauserne var, mens helten og heltinden kyssede hinanden langvarigt; det stærkeste der kunne vises.
I pauserne kaldte publikum på "ismanden" for at købe is. Han kunne ikke betjene alle på en gang, og publikum sad på deres pladser. Derfor kom han først til dem, som råbte højest for at lukke munden på dem.

I Politikens Slangordbog er udtrykket angivet som "drengesprog fra 1952" uden nærmere forklaring.

Mange råber stadig "ismand", når nogle kysser hinanden længe.

Henvisning 

Idiomer
Skærsliber

En skærsliber (oprindelig skærslipper) var en vandringsmand, som levede af at slibe knive og sakse for folk.

Han havde en trækvogn, som kunne være trukket af en hund, med en hånddrevet slibesten.
I 1900-tallet blev det almindeligt med en cykel med en påmonteret slibesten drevet af cyklens pedaler. Skærsliberen satte så cyklen på støttefod, når der skulle slibes.

Skærsliberens kundegrundlag smuldrede i takt med, at kvinder i stigende grad blev udearbejdende, og en lille elektrisk slibemaskine kunne købes for få penge.
Endnu i 2007 fandtes der dog stadig vandrende skærslibere i Danmark.

Skærslibere i kunsten 
 En af Johannes V. Jensens Himmerlandshistorier, Hverrestens-Ajes ("Anders med slibestenen") handler om en fattig mand, der forsørgede sin familie ved at drage rundt i omegnen og slibe for folk.
 Den gamle skærslippers forårssang er en kendt vise sunget af Hans Kurt med tekst af Sigfred Pedersen og melodi af Kai Normann Andersen

Se også 
 Vagabond

Håndværk
Sydpolen

Sydpolen er navnet på den geografiske sydpol, som ligger på 90° sydlig bredde, og er det ene af de to punkter på Jordklodens overflade (den geografiske sydpol og nordpol), som Jorden roterer omkring. 

Selvom den kaldes sydpolen, er den faktisk en magnetisk nordpol og derfor tiltrækker den en magnetnåls sydpol. På en magnet vil der altid være områder, hvor den magnetiske tiltrækning er størst. Disse områder kaldes for poler. En magnet har to poler, nemlig en nord- og en sydpol.

Erobring og udforskning 

Det første forsøg på at nå den geografiske sydpol var Discovery-ekspeditionen i årene 1901–04, som ledet af Robert Falcon Scott nåede 82° 16′ S, omkring 860 km fra Sydpolen. Ved Nimrod-ekspeditionen, der blev ledet af Ernest Shackleton i 1909, kom de første mennesker op på Antarktisplateauet, som Shackleton kaldte "Kong Edward 7. plateau". Da de indså at de manglede forsyninger til at nå polpunktet og komme levende tilbage, vendte ekspeditionen om på 88° 23' S, kun 97,5 nautiske mil eller 180,6 km fra polpunktet.

I det såkaldte kapløb om Sydpolen stod der i årene 1911–12 to udfordrere tilbage: Scott og Roald Amundsen og hans Fram-ekspedition. Begge grupper nåede polpunktet, men kun Amundsens team kom tilbage. Efter en færd på 55 dage nåede det norske mandskab frem til Sydpolen 14. december 1911. Amundsen kaldte lejren Polheim, og gav det omkringliggende plateau navn efter kong Haakon 7. Den første i verden til at sætte foden på Sydpolen, var Olav Bjaaland, som også fik Mount Bjaaland opkaldt efter sig. 

Amundsens konkurrent Scott og hans gruppe nåede Sydpolen en måned senere, 17. januar 1912. På tilbageturen omkom Scott og hele hans mandskab på fire af sult og kulde.

Noter

Se også 
 antarktis | arktis | breddekreds | datolinjen | jævndøgn | lyse nætter | længdekreds | meridian | nordpolen | polarkreds | solhverv | Skt Hans | vendekreds | Ækvator | 89. sydlige breddekreds

Eksterne henvisninger 

 South Pole Live Camera
 Sydpol og nordpols dyrespil: BBC: He has specially selected you for a scientific mission
 28 November, 2004, BBC News: Sir Edmund blasts US road to pole Citat: "...Sir Edmund said the snow highway would spoil the journey to the pole, which he reached 46 years ago...The aim of the 1,600-km (1,000-mile) road is to link McMurdo Station on the Antarctic coast to the Amundsen-Scott base..."

Navigation
Geografiske områder og steder
Antarktis' geografi
Storfrugtet tranebær

 
Storfrugtet tranebær (Vaccinium macrocarpon) er en stedsegrøn, tæppedannende dværgbusk med en lavt krybende vækst og meget tynde, trådformede grene. Frugterne er store, kirsebær­røde bær.

Beskrivelse 
Knop­perne er spredte, ægfor­mede og rød­brune. Bla­dene er lancetformede med hel rand. Oversiden er græsgrøn, læderag­tig, stiv og let skinnende, mens undersiden er lyst grågrøn. Om vinteren farves bladene rødbrune, dog sådan at de bliver grønne igen om foråret.

Blomsterne sidder en­kelt­vis eller få sammen i blad­hjørnerne. De er lyserøde, klokkeformede, men ret små. Frugterne er overra­skende store, kirsebær­røde eller brunrøde bær med sej skal. Frøene kan modne hos os, og de spirer villigt på egnede steder.

Rodnettet er meget fint, næsten trådagtigt. Planten har et samliv med en svampe­art, som den er meget afhængig af for sin trivsel (mycorrhiza). Skuddene slår rod, hvor de kommer i kontakt med jord.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,30 x 1 m (10 x 10 cm/år).

Hjemsted 

Planten vokser i højmoser i det østlige Nordamerika (Newfoundland til North Carolina).

På Plum Island, Essex County, Massachusetts, vokser den i lavningerne mellem klitterne sammen med bl.a. alm. giftsumak, Amelanchier canadensis (en bærmispel-art), amerikansk asp, brunfrugtet surbær, filtet spiræa, Hypericum boreale (en perikon-art), klatrevildvin, liden præriegræs, liden soldug, pennsylvansk vokspors, pillelyonia, rød løn, Solidago sempervirens (en gyldenris-art), stellerbynke, storfrugtet blåbær, strandfladbælg, Viburnum recognitum (en kvalkved-art) og virginsk vinterbær.

Den er desuden fundet naturaliseret i klitmoser på den hollandske ø Terschelling.

Note

Eksterne henvisninger 

Surbundsplanter
Stedsegrønne
HyperSCSI

HyperSCSI er en effektivt designet dataprotokol, der kan overføre diskdata med op til 100 MByte/s (Byte!) over Gigabit ethernet datanet. I stedet for f.eks. UltraSCSI 320 kabler på max. 15m, kan diskene placeres flere km (fiber) eller 100 m (over TP-kabler) væk fra serverne.

Se også
SCSI, SAN, Fibre-channel, NAS, USB, IDE, firewire, seriel ATA

Eksterne henvisninger
 "A Reliable HyperSCSI Protocol for Networking Storage"  HyperSCSI at IEEE Xplore
 Design and development of Ethernet-based storage area network protocol HyperSCSI at acm.org
 HyperSCSI at sourceforge.net
 25 November 2002, computerweekly.com: HyperSCSI touted for low-cost SANs Citat: "...It is compatible with Fast Ethernet, Gigabit Ethernet and 802.11b wireless local area networks. The present version of HyperSCSI also includes built-in 128-bit encryption...."
 HyperSCSI, Ethernet SAN Citat: "...HyperSCSI is a networking protocol designed for the transmission of SCSI commands and data across a network. To put this in "ordinary" terms, it can allow one to connect to and use SCSI and SCSI-based devices (like IDE, USB, Fibre Channel) over a network as if it was directly attached locally...."

Datatransmission
William Golding

William Gerard Golding (født 19. september 1911, død 19. juni 1993) var en engelsk forfatter.

Golding skrev blandt andet den samfundsafspejlende roman Fluernes Herre i 1954, som handler om en flok drenge på 6 til 13 år, der strander på en øde ø. I 1983 modtog han nobelprisen for sit mesterværk.

Eksterne henvisninger 

Romanforfattere fra England
Nobelprismodtagere i litteratur
Nobelprismodtagere fra Storbritannien
Romanforfattere fra Storbritannien
Jeremy Irons

Jeremy Irons (født 19. september 1948) er en engelsk skuespiller. Han har vundet en Oscar for bedste mandlige hovedrolle, en Tony Award, to Emmy Awards, to Golden Globe awards og en Screen Actors Guild Award.

Han startede som skuespiller i et teater. Senere begyndte han at få roller i diverse TV-serier, og blev særligt populær efter sin rolle i Evelyn Waugh’s Brideshead Revisited fra 1981. Han fik samme år også rolle i filmen Den franske løjtnants kvinde, hvor han spiller overfor Meryl Streep.

Han er gift med den irske skuespillerinde Sinéad Cusack, som han har to børn med.

Jeremy Irons har også indtalt en lydguide på engelsk, som bruges til rundvisning i Westminster Abbey i London, england.

Udvalgt filmografi 
 Den franske løjtnants kvinde 1981
 Blodbrødre (1988)
 Frikendt..? (1990) (som Claus von Bülow)
 Løvernes Konge (1994) – Lægger stemme til Scar.
 Manden med jernmasken (1998)
 Købmanden i Venedig (2004)
 Kingdom of Heaven (2005)
 Casanova (2005)
 Eragon (2006)
 Elizabeth I (2006) – miniserie til TV
 Appaloosa (2008)
 The Man Who Knew Infinity (2015)
 Batman v Superman: Dawn of Justice (2016)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra England
Oscar for bedste mandlige hovedrolle
Emmy-vindere
Ærescesar
Engblåfugl

Engblåfugl (Polyommatus semiargus) er en sommerfugl i blåfuglefamilien. Den er udbredt i størstedelen af Europa, i dele af Nordvestafrika og mod øst gennem Asien til Mongoliet. Den findes i Danmark især i Jylland, hvor den kan være almindelig på let jord på blomsterrige enge og overdrev, både tørre og fugtige. Arten er generelt i tilbagegang i Europa, fordi dens levesteder indskrænkes. Engblåfugl har i Danmark en enkelt generation på et år og ses især flyve i juni og juli. Dens flugt er usikker med korte svæv og den sætter sig ofte i vegetationen med halvt udslåede vinger.

Arten blev første gang videnskabeligt beskrevet af den tyske entomolog S. A. von Rottemburg i 1775.

Udseende 
Hunnen af engblåfugl er brun på oversiden uden orange tegninger. Hannen er derimod på oversiden blå, oftest med fremtrædende ribber, sort vingesøm og markante hvide frynser. Undersiden er hos begge køn gråbrun med enkle sorte pletter, men er uden orange eller sorte pletter i sømfeltet. Vingefanget er 27-32 millimeter.

Livscyklus 
Engblåfugl har i Danmark flyvetid fra juni til august og forekommer i en enkelt generation om året. Den overvintrer som larve, der forpupper sig om foråret. Puppen klækker efter et par uger og den voksne sommerfugl kommer frem. Længere sydpå i Europa forekommer to eller tre generationer om året.

Larvens foderplanter 
Engblåfuglens larve har kløver, specielt rødkløver, som foderplante.

Billeder

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle. Gyldendal 1996. .
 Roland Gertsmeier: Hvilken sommerfugl er det, 1988.
 Lars Trolle/Birgitte Rubæk Sommerfugle, 1999.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika .

Blåfugle
Danmarks dagsommerfugle
Breddekreds

Breddekredsene er de linjer i det globale koordinatsystem, som forløber parallelt med ækvator. På en globus ses de som cirkler, der går rundt om jorden vinkelret på længdekredsene. Breddekredsene har samme indbyrdes afstand overalt, nemlig 111,12 km. Men til gengæld bliver de kortere i omkreds, jo nærmere man kommer på polerne. Den længste er ækvator, som har nummeret nul (dvs. den 0te breddekreds). Breddekredsene udtrykker stigende afstand fra ækvator med stigende gradtal. Breddekredse nord for ækvator benævnes "nordlig bredde", ligesom breddekredse syd for ækvator benævnes "sydlig bredde".

Danmark gennemskæres af tre breddekredse:

 Den 55. nordlige bredde, som forløber langs en linje mellem Als, Møn og Bornholm
 Den 56. nordlige bredde, som skærer landet mellem Hvide Sande og Liseleje
 Den 57. nordlige bredde, som krydser Jylland mellem Vandet Sø og Hals

Specielle breddekredse 
De specielle breddekredse er ækvator, vendekredsene, polarkredsene og polerne.

 Nordpolen på 90° nord
 Den nordlige polarkreds på 66° 33′ 44″ nord
 Den nordlige vendekreds på 23° 26′ 16″ nord
 Ækvator på 0°
 Den sydlige vendekreds på 23° 26′ 16″ syd
 Den sydlige polarkreds på 66° 33′ 44″ syd
 Sydpolen på 90° syd

Ækvator 
Jordens ækvator er den længste breddekreds, og den deler kloden i to halvdele, den nordlige og den sydlige halvkugle. Hvis Jorden var en perfekt kugle med radius = 6371,2 km, burde ækvator have en længde på 40.031 km, men da Jorden er en smule sammentrykt ved polerne, er den virkelige længde ca. 0,3% længere, sådan at ækvator måler ca. 40.077 km, mens længdekredsene måler 40.009 km.

Vendekredsene 
De såkaldte "vendekredse" ligger på 23° 27' nordlig, henholdsvis sydlig bredde. Mere populært er de kendt som Krebsens vendekreds og Stenbukkens vendekreds. Her står solen på den 21. juni (henholdsvis den 21. december) nøjagtigt i zenit ved middagstid.

Polarkredsene 
Tilsvarende er polarkredsene udtryk for den bredde (66° 33' nordlig, henholdsvis sydlig bredde), som afgrænser de egne, der kan få midnatssol om sommeren og polarnat om vinteren.

Polerne 
Jordens poler ligger præcist på den 90. nordlige, henholdsvis sydlige bredde. De danner de korteste breddekredse, da de kun er punktformede. I de samme punkter samles alle meridianerne. Som følge af polernes punktform, kan man kun kan se ét verdenshjørne fra dem: på nordpolen udelukkende sydlig retning, og på sydpolen udelukkende nordlig retning.

Se også 
 antarktis, arktis, meridian, nordpolen, Skt Hans, sydpolen, vendekreds, ækvator

Geografiske betegnelser
Kartografi
Navigation
1290

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Se også 1290 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

90
1289

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Se også 1289 (tal)

Begivenheder 
 Jens Grand blev valgt til ærkebisp.
 9. juli - Slaget ved Skanør

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

89
1288

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Se også 1288 (tal)

Begivenheder 
 Køge fik købstadsrettigheder.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

88
1287

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Se også 1287 (tal)

Begivenheder 
 Marsk Stig Andersen blev dømt fredløs på danehof for mordet på Erik 5. Klipping i Finderup Lade.

December 
 13. december – En kraftig storm i sydlige Nordsø forårsager en stor stormflod kendt under navnet Luciafloden. Enorme oversvømmelser i Nederlandene bevirkede at havet brød igennem til Zuidersøen og skønsmæssigt 50.000 mennesker druknede. Der var ligeledes omfattende oversvømmelser i East Anglia, England 
25. december - Erik Menved krones som konge af Danmark

Født

Dødsfald 
 skønsmæssigt 50.000 mennesker druknede. (se begivenheder)

Eksterne henvisninger 

87
1285

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1285 (tal)

Begivenheder 
 5. oktober Filip 4. Bliver konge af Frankrig til sin død i 1314.

Født

Dødsfald 
 27. juni: Kong Filip 3. af Frankrig dør under tilbagetoget fra et mislykket angeb på Aragonien.
 Nasreddin Hoca, tyrkisk folkehelt.

Eksterne henvisninger 

85
1284

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1284 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Kong Buwanekabahu af Yapahuwa

Eksterne henvisninger 

84
1283

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1283 (tal)

Begivenheder 
 Som følge af øget samfærdsel op gennem 1200-tallet var klostre og private hjem generet af voldgæsteri, hvilket førte til en lov om oprettelse af offentlige gæstgiverier i marts.
 Den oprindelige St Paul's Cathedral i London er færdigbygget.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger

Referencer 

83
1282

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1282 (tal)

Begivenheder 
 29. juli - Kong Erik Klipping giver afkald på den uindskrænkede kongemagt, og der indføres danehof, som var en slags parlament
 Oprør på Sicilien mod det franske styre (den sicilianske vesper)

Født

Dødsfald 
 Margrethe Sambiria, dansk enkedronning
 29. april — Kardinal Guillaume de Braye med gravmæle i kirken San Domenico, Orvieto.

Eksterne henvisninger 

82
Bredbladet kalmia

 
Bredbladet Kalmia (Kalmia latifolia) er en art af Kalmia-slægten med rosa blomster.

Beskrivelse 
Bredbladet Kalmia har skinnende og blanke lancetformede blade. Den blomstrer med lys rosa-hvide blomster i juni.

Arten vokser langsomt. Efter 10 år har den en højde på ca. 100 cm. Det er i øvrigt en hårdfør plante.

Sorter 
 Kalmia latifolia 'Silver Dollar'
 Kalmia latifolia 'Pink Frost'
 Kalmia latifolia 'Ostbo Red'
 Kalmia latifolia 'Bridesmaid'

Rosa blomster
Surbundsplanter
Stedsegrønne
Giftige planter
1281

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1281 (tal)

Begivenheder 
 Beauchamp Tower ved Tower of London bliver bygget.
 21. februar - Pave Martin 4. til sin død 28. marts 1285.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

81
1280

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1280 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 22. august - Pave Nikolaus 3. fra 1277 til sin død (født 1210/1220) Pave Martin 4. overtager året efter.

Eksterne henvisninger 

80
1279

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1279 (tal)

Begivenheder 
 19. marts - ved Slaget ved Yamen i Perleflodens delta besejrer Kublai Khans mongolske hær det kinesiske Song-Dynasti og bringer dette til ophør
 Dionysius 1. bliver konge af Portugal.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

79
1278

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1278 (tal)

Begivenheder 
 Suveræniteten over Andorra deles lige mellem biskopperne af Urgel og greverne af Foix.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

78
1277

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1277 (tal)

Begivenheder 
 Den walisiske leder, Llywelyn ap Gruffudd, underskriver Conwyaftalen og anerkender engelsk overhøjhed over Wales. Hermed opgives den sidste rest af selvstændighed for det keltiske Wales.
 25. november - Giovanni Gaetani Ursini indtræder som pave Nikolaus 3. indtil sin død 22. august 1280.

Født

Dødsfald 
 20. maj - Pave Johannes 21. fra 13. september 1276 indtil sin død (født ca. 1215).
 23. juni - Peder Bang, dansk biskop (ukendt fødselsår).

Eksterne henvisninger 

77
1276

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1276 (tal)

Begivenheder

Januar 
 21. januar - Pave Innocens 5. tiltræder indtil sin død i 22. juni samme år, efter Pave Gregor 10.

Maj 

 24. maj - Magnus Ladelås krones til konge af Sverige

Juli 
 11. juli - Pave Hadrian 5. tiltræder indtil sin død i 18. august samme år, efter Pave Innocens 5.

September 
 13. september - Pave Johannes 21. tiltræder indtil sin død 20. maj året efter, efter Pave Hadrian 5.

Født 
 29. september - Christoffer 2. af Danmark fra 1320-1326 og 1329 til sin død i 1332.

Dødsfald 
 10. januar - Pave Gregor 10. fra 1271 til sin død (født ca. 1210).
 22. juni - Pave Innocens 5. fra 21. januar indtil sin død (født ca. 1225).
 18. august - Pave Hadrian 5. fra 11. juli indtil sin død (født ca. 1210/1220).

Eksterne henvisninger 

76
1274

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1274 (tal)

Begivenheder 
 Holstebro nævnes første gang som købstad.

Født 
 Erik Menved, dansk konge fra 1286 (død 1319).

Dødsfald 

 Thomas Aquinas, italiensk teolog og filosof (født omkring 1225).
 Jakob Erlandsen, ærkebiskop.

Eksterne henvisninger 

74
Pagodebusk

 
Pagodebusk (Enkianthus campanulatus) er en lille, løv­fældende busk med en slank og opret vækst. Hovedgre­nene er stift oprette, mens sidegrenene er kransstillede og næsten vandrette. Gamle buske kan have en meget uregelmæssig vækst.

Beskrivelse 
Barken er først rød og glat, men se­nere bliver den brun, og til sidst er den grålig og svagt furet. Knopperne er spredte, men de sidder så tæt, at de virker nærmest kransstillede. Bladene er elliptiske med fint savtakket rand. Hver tak ender i en fin tråd. Bladene er friskt grønne og stift hårede på begge sider. Høstfarven er gul til ildrød. Blomstringen sker lige før løvspringet i maj. Blomsterne sidder i halvskærme fra bladhjør­nerne. De enkelte blomster er klokkeformede og gullige med røde aftegninger. Frugterne ses sjæl­dent i Danmark.

Rodnettet er højtliggende og består af mange, fint forgrenede smårødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 x 2,5 m (12 x 10 cm/år).

Hjemsted 
Busken indgår i skovbrynene hos ege-bøge blandingsskovene på østskråningerne af Hokkaidos, Shikokus og Honshūs bjerge (Japan). Her er klimaet fugtigt med snerige vintre, pludselige forår og monsunregn hele sommeren. 

I løvfældende skove i Mount Ishizuchi på Shikoku findes arten sammen med bl.a. Fraxinus lanuginosa (en art af ask), havehortensia, japansk bambus, japansk bøg, japansk konvalbusk, japansk kristtorn, japansk røn, japansk skimmia, japansk stuartia, Quercus crispula (en art af eg), skrueædelgran, solcypres og viftebladet løn

Note 

Buske
Surbundsplanter
Haveplanter
1273

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1273 (tal)

Begivenheder 
 De syv tyske kurfyrster vælger Rudolf af Habsburg til konge. Hermed knæsættes kurfyrsternes indflydelse på kongevalget.

Født

Dødsfald 
 17. december – Jalal-od-din Rumi, iransk digter, mystiker og stifter af sufi-ordenen de dansende dervisher.

Litteratur 
 Thomas Aquinas' Summa Theologica færdiggjort. Den rummer skolastikken i sin reneste form og forener Aristoteles' metafysik og Abelards metode.

Eksterne henvisninger 

73
1272

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1272 (tal)

Begivenheder 
21. november - Prins Edvard bestiger tronen efter sin fars død

Født

Dødsfald 
 27. maj - Erik Abelsøn, hertug af Sønderjylland
16. november - Henrik 3. af England, engelsk konge (født 1207)

Eksterne henvisninger 

72
1271

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1271 (tal)

Begivenheder 
 Marco Polo drager ud på sin rejse til Kina.

Født

Dødsfald 
 28. januar – Isabella af Aragonien, Filip 3. den Dristiges dronning (født 1247).
 Alfons af Frankrig - greve af Poitiers og Toulouse (født 1220).
 Haji Bektash al-Wali - tyrkisk-talende sufi (født 1209).

Eksterne henvisninger 

71
Revling (art)

 
Revling (Empetrum nigrum), kragebær eller sortebær er en 10-30 cm høj dværgbusk, der i Danmark vokser på heder og i klitter og tørvemoser. De nåleformede blade har en tilbagerullet rand og en hvidlig fure på undersiden. Bærrene er kødfulde, sortrøde stenfrugter. Deres konsistens er melet og smagen er let bitter.

Beskrivelse 
Revling er en lav, krybende dværgbusk med opstigende grene. Barken er lysebrun og glat. Bladene er nåleagtige og faste. Blomsterne er små og lyserøde, og sidder særbo, sådan at der findes rent hanlige og rent hunlige planter. Bærrene er små og faste med 5-10 hårde sten.

Rodnettet er fint og trådagtigt, men planten lever i symbiose med mycorrhizasvampe, så den klarer sig på selv mager, udpint jord.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,30 × 2,50 m (30 × 4 cm/år).

Udbredelse 

Planten hører hjemme på den nordlige halvkugle. I Danmark er revling meget almindelig i Nord- og Vestjylland, Nordsjælland og på Bornholm. I øvrigt findes den hist og her.

Habitat 
Den optræder på heder og i klitter og moser. På området Grønnestrand ved Jammerbugten vokser arten på ugræssede heder neden for den gamle kystklint sammen med bl.a. tranebær, blåtop, bølget bunke, hedelyng, klokkelyng og mosepors

Underarten fjeldrevling (Empetrum nigrum ssp. hermaphroditum) er en vigtig del af vegetationen på Grønland.

Anvendelse 
Revling kan bruges som saft eller suppe. Og så er de fortrinlige til hjemmelavet bjæsk eller bitter. Planten er egnet som bunddække i surbundsbede.

Se også 
 Bær

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Nytteplanter
Symbioser
Mad fra Grønland
Grønlands flora
Bunddækkende planter
Lyng-familien
1270

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1270 (tal)

Begivenheder 
 Thomas Aquinas færdiggør Summa Theologica fra 1265 – 1274
30. oktober - det ottende korstog og belejringen af Tunis afsluttes, da Karl 1. af Sicilien indgår en fredsaftale med sultanen af Tunis

Født

Dødsfald 
 25. august - Ludvig den Hellige dør under belejringen af Tunis (født 25. april 1214).

Eksterne henvisninger 

70
1269

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1269 (tal)

Begivenheder

Født 
 18. juni – Eleanor af England, grevinde af Bar (død 1298)
ukendt dato
Philip af Artois, Lord af Conches, Nonancourt og Domfront
Huang Gongwang, kinesisk maler (død 1354)

Dødsfald 
 September – Idris 2., Almohad Caliph
 October 27 – Ulrich 3., hertug af Carinthia (født ca. 1220)
ukendt dato 
Guigues 7. af Viennois, dauphin af Vienne (født 1225)
 Constance af Aragon, Lady af Villena, Aragonese princess (født 1239)
Oberto Pallavicino, Italiensk adelsmand og militær kommandør (født 1197)
Vilain 1. af Aulnay, Marskal af Rumænien og Baron af Arcadia

Eksterne henvisninger 

69
1267

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1267 (tal)

Begivenheder 
 Med underskrivelsen af Montgomerytraktaten anerkender Henrik 3. af England Llywelyn ap Gruffudd som fyrste af Wales

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

67
1266

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1266 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Birger Jarl, magthaver i Sverige
 Manfred, konge af Sicilien (faldet i slaget ved Benevento)

Eksterne henvisninger 

66
Nedliggende bjergte

 
Nedliggende bjergte (Gaultheria procumbens) er en stedsegrøn dværgbusk. Væksten er tæppedannende med oprette skud og talrige udløbere. Frugterne kan spises, men smagen er meget speciel. Bærrenes duft er også meget speciel: den kendes fra tyggegummi-aroma eller parfumen på de velkendte, grønne kugler i urinaler.

Beskrivelse 
Barken er først lysegrøn og glat, men senere bliver den brun/beige stribet. Knopperne er spredte, ægformede og lysegrønne, men de ses ikke meget. Bladene er elliptiske og helrandede med en læderagtig, skinnende, mørkegrøn overside og en lysegrøn underside. Enkelte blade bliver klart røde om efteråret. Blomsterne sidder 1-3 sammen i bladhjørnerne. De er hvide eller lyst rosa og krukkeformede. Frugterne er mørkerøde, blanke bær. Frøene modner godt og spirer villigt (under de rette betingelser!).

Rodnettet består af fine, tæt forgrenede og højtliggende hoved- og siderødder. Planten er afhængig af en bestemt mycorrhiza-svamp. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,2 x 0,3 (2 x 5 cm/år), med udløbere bliver bredden dog væsentligt større!.

Hjemsted 
Busken vokser i skovlysninger i Allegheny-bjergene og skovområderne i det nordlige USA og de sydlige egne af Canada, hvor bunden er sandet og let skygget. Da europæerne slog sig ned i det nordvestlige Ohio (1817-1832), rummede lysningerne i den oprindelige, åbne egeskov nedliggende bjergte sammen med bl.a. majblomst, amerikansk konval, amerikansk sassafras, Anemone quinquefolia, Aralia nudicaulis (en staudeart af aralie, ofte kaldet ”Sarsaparil”), blommebladet surbær, Carex pensylvanica (en Star-art), carolinarose, Gaylussacia baccata (en bukkelbær-art), glansbladet hæg, Helianthus divaricatus, (en Solsikke-art), hvid eg, lav blåbær, Malus coronaria (en æble-art), pinseviol, plettet storkenæb, ru gyldenris, rød løn, skarlageneg, skarlagenjordbær, sumpeg og virginsk troldnød

Svampeangreb 
Der er konstateret svampeangreb, der forårsager nedvisning af planterne dog uden at udrydde bestanden, idet planterne spredes livligt ved hjælp af udløbere.

Note 

Surbundsplanter
Stedsegrønne
Hvide blomster
1265

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1265 (tal)

Begivenheder 
4. august - Slaget om Evesham

Født 
 Dante Alighieri, italiensk digter (Den guddommelige komedie).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

65
1264

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1264 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

64
1263

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1263 (tal)

Begivenheder 

 2. oktober - Slaget ved Largs udkæmpes mellem norske og skotske styrker

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

63
1262

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1262 (tal)

Begivenheder 
 Marco Polo rejser til Kina og bliver der i 20 år
 Island lægges under den norske krone efter vedtagelse på Altinget.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

62
1261

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1261 (tal)

Begivenheder 
 25. juli Den byzantinske kejser Michael 8. genindtager Konstantinopel. Han efterfølger den myrdede Johannes 4. af Nikæa og afslutter den latinske periode.

Født 
9. oktober – Dionysius 1., Konge af Portugal fra 1279 til 1325 (død 1325)

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

61
1260

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1260 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

60
Busket bjergte

 
Busket bjergte (Gaultheria shallon) - i blomsterbinderbranchen kaldet "Salal" - er en lille, bestanddannende og stedsegrøn busk med en overhængende vækst. Grenene er zig-zag-formede fra begyndelsen, men efter nogle år er de mere rette. Artsbetegnelsen shallon er afledt af Kikwu-salu, som er chinook-ordet for denne art. Alle dele af planten er besat med kirtelhår. Frugterne er sortrøde bær, der er spiselige.

Beskrivelse 
Barken er først rødlig (i hvert fald på lyssiden) og uregelmæssigt behåret. Senere bliver barken lysegrøn, og gamle grene kan få en brun, afskallende bark. Bladene er læderagtige og ægformede til runde med fint savtakket rand. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er lyst grågrøn. Blomstringen sker i maj-juli, hvor man finder blomsterne samlet i endestillede klaser. De enkelte blomster er krukkeformde, regelmæssige og 5-tallige med sammenvoksede, hvide eller svagt lyserøde kronblade. Frugterne er sortrøde bær, der er spiselige. 

Rodnettet er fint og filtagtigt. Planten er afhængig af samliv med én eller flere svampearter (mykorrhiza).

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1,00 x 1,50 m (30 x 40 cm/år), heri ikke medregnet skud fra udløbere. Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
Planten er oprindeligt hjemmehørende i det vestlige, kystnære Nordamerika fra Alaske til Californien. Alle steder findes den på sur bund, dels i skygge under store træer og dels som tæt, fladedækkende krat i fuld sol. I Puget-sænkningen i staten Washington, USA, findes arten i plantesamfund, domineret af grøn douglasgran sammen med bl.a. ørnebregne, amerikansk linnæa, amerikansk skovstjerne, amerikansk tørst, bjørnebrombær, broget skumspiræa, ellebladet bærmispel, Galium triflorum (en art af snerre), Goodyera oblongifolia (en art af Knærod),  hvid snebær, kæmpe-løn, næbhassel, Polypodium glycyrrhiza (en art af engelsød), sværdbregne, Vaccinium parvifolium (en art af bølle) og vestamerikansk mahonie.

Anvendelse 
Busket Bjergte er en udpræget surbundsplante, og den kan bruges i fugtige surbundsbede. Desuden bruges afskårne skud meget som staffage i blomsterbuketter. Den oprindelige befolkning bruger te af plantens blade mod betændelser både indvortes og udvortes.

Note 

Stedsegrønne
Surbundsplanter
Hvide blomster
1258

Konge i Danmark: Christoffer 1. 1252-1259

Se også 1258 (tal)

Begivenheder 
 10. februar – Mongolerne erobrer Bagdad og dræber 10.000 indbyggere, samt fordriver Kaliffen.
11 maj – Traktaten i Corbeil underskrives.
Llywelyn ap Gruffudd udråber sig som Fyrste af Wales. Han er den sidste hersker over et selvstændigt Wales.

Født 
 Osman I, Osmannerrigets første sultan.

Dødsfald 
8. juli – Grevinde Ingerd af Regenstein, betydelig dansk jordejer og kirkelig velgører

Eksterne henvisninger 

58
1257

Konge i Danmark: Christoffer 1. 1252-1259

Se også 1257 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

57
Irsk lyng

 
Irsk lyng (Daboecia cantabrica) er en stedsegrøn dværgbusk med en tueformet vækst. Irsk lyng er knyttet til områder med megen nedbør og anvendes i haver i flere forskellige sorter.

Beskrivelse 
grenene er oprette til nedliggende, og barken er først lysegrøn, men bliver snart lysebrun. Bladene er spredtstillede, elliptiske og helrandede. Randen er lidt indrullet, og oversiden er mørkegrøn og blank, mens undersiden er hvidfiltet. 

Blomstringen sker i juli-september, hvor man kan se de rødviolette, krukkeformede blomster sidde i endestillede stande. Frugterne er tørre kapsler med frø, som kun sjældent modner i Danmark.

Rodnettet er højtliggende og tæt forgrenet. Finrødderne danner rodfilt, som er forbundet med livsnødvendige mykorrhiza-svampe.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,60 × 0,60 m (5 x 5 cm/år).

Hjemsted  
Irsk lyng er knyttet til områder med megen nedbør og sur bund, gerne højmose. 

I Roundstone Bog, County Galway, Irland vokser arten i en højmose sammen med bl.a. Kambregne, kongebregne, bredbladet mangeløv, dyndpadderok, engkarse, engviol, grøn star, grålyng, hedelyng, hvid næbfrø, klokkelyng, kærranunkel, mangestænglet sumpstrå, mosepors, mosetroldurt, Pinguicula lusitanica (en Vibefedt-art), rundbladet soldug, rød tørvemos, smalbladet kæruld, tormentil og øret pil

Sorter 
 'Alba' med hvide blomster. 
 'Atropurpurea' med mørkrosa blomster, mørkt olivengrønt løv og kraftig vækst. 
 'Bicolor' med dels hvide, dels purpurrødt stribede blomster, dybtgrønt løv og kraftig vækst. 
 'Cupido' med rosenrøde blomster, mellemgrønt løv og mellemkraftig vækst. 
 'Globosa Pink' med rosa-violette blomster, mørkegrønt løv og flad vækst.

Note 

Haveplanter
Surbundsplanter
1240

Regent i Danmark: Valdemar Sejr 1202-1241 og Erik Plovpenning

Se også 1240 (tal)

Begivenheder 
 Helsingør bliver købstad
15 juli - under de De svensk-novgorodiske krige besejrer den kun 19-årige Aleksandr Nevskijs novgorodskeske hær svenskerne ved Slaget ved Neva
 Frygt i England for dansk invasion ifølge Matthew Paris i Chronica majora.

Født

Dødsfald

Referencer

Eksterne henvisninger 

40
Læderløv

 
Læderløv (Chamaedaphne calyculata) er en stedsegrøn dværgbusk med en opstigende vækst.

Beskrivelse 
Barken er først brun og dækket af rustrøde skæl, men senere bliver den gråbrun og glat. Knopperne er spredtstillede, kegleformede og rødbrune. Bladene er læderagtige og ægformede til elliptiske med fint takket, indrullet rand og langt udtrukket spids. Oversiden er grågrøn, mens undersiden er dækket af rustrøde skæl. 

Blomstringen sker i maj, hvor man kan finde blomsterne samlet i endestillede, bladbærende klaser. Blomsterne er regelmæssige og krukkeformede med hvide kronblade, der hver har en udadbøjet spids. Frugterne er kapsler.

Rodnettet er fintforgrenet og danner rodfilt. Planten er afhængig af mykorrhiza en én eller fler svampe. Bladene er giftige.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,50 x 1,00 m (10 x 20 cm/år).

Hjemsted 

Læderløv er udbredt i Nord- og Østasien, Nordamerika og Nord- og Østeuropa. 

I Danmark findes den kun som dyrket. Den er knyttet til fugtig og sur bund i fuld sol, og man finder den i højmoser og lyse fyrreskove. 

Ved Stevens Pond, nær Manchester i New Hampshire, USA, findes arten sammen med bl.a. alm. bregnepors, amerikansk knapbusk, amerikansk kermesbær, klatrevildvin, lav blåbær, mosepors, nedliggende bjergte, rundbladet sarsaparil, rynket gråel, smalbladet kalmia, storfrugtet blåbær, sumprose og virginsk vinterbær

Note 

Surbundsplanter
Haveplanter
Hvide blomster
Meningitis

Meningitis er en inflammation af hjerne- og rygmarvshinderne, meninges, ikke at forveksle med betændelse i selve hjernen som kaldes encephalitis (hjernebetændelse). Tilstanden skyldes oftest infektion af bakterier (fx meningokokker eller pneumokokker), virus (fx i forbindelse med fåresyge eller røde hunde), svampe (fx kryptokokker eller gærsvampen Candida) eller parasitter (fx afrikansk sovesyge), men også mekanisk eller kemisk påvirkning kan fremkalde meningitis. De klassiske symptomer er voldsom hovedpine, nakkestivhed, lysfølsomhed, feber, opkastninger og sløvhed; Et symptombillede, der kaldes meningelia.

Purulent meningitis, det vil sige meningitis fremkaldt af bakterier, har alvorligere følgeskader og en højere dødelighed end viral meningitis, men kan til gengæld forsøges behandlet med antibiotika. De tre hyppigste årsager til purulent meningitis er meningokokker (gramnegative bakterier af arten Neisseria meningitidis), pneumokokker (grampositive bakterier af arten Streptococcus pneumoniae) og den gramnegative Haemophilus influenzae type B (“HiB”), i nævnte rækkefølge. Af disse forekommer meningokokmeningitis overvejende hos børn og unge, og HiB-meningitis næsten udelukkende hos små- og spædbørn. Pneumokokmeningitis er den almindeligste årsag til meningitis hos voksne og ældre i Danmark, og oftest som følge af lungebetændelse eller mellemørebetændelse.

Se også 

 Antibiotikaresistens
 ICD-10 Kapitel I - Infektiøse inkl. parasitære sygdomme (WHO's liste)
 Mikrobiom

Eksterne henvisninger 

 Portrætter af verdens 12 farligste bakterier

Neurologiske sygdomme
Infektionssygdomme
Flame war

Flame war er at hetze eller føre hadekampagne i debatfora på internettet.

Internetkultur
Svalehale (sommerfugl)

Svalehalen (Papilio machaon) er en sommerfugl, der er udbredt på den nordlige halvkugle fra subtropisk til næsten arktisk klima. Svalehalen foretrækker fugtige enge og moser med værtsplanterne kærsvovlrod og angelik.

Forekomst i Danmark 
Sommerfuglen har været forsvundet fra Danmark siden 1978 og går tilbage i hele Nordvesteuropa i takt med at de større åbne og våde engarealer og moser afvandes eller gror til. Da den fandtes i Danmark kunne man møde den fra slutningen af maj til hen i juli. I varme år optrådte en 2. generation herefter, som først forsvandt hen i august. Svalehalen træffes stadig næsten hvert år i Danmark, men kun som strejfer fra Sverige eller Tyskland.

I 2016 erklærede inspektør Morten D. D. Hansen fra Naturhistoriske Museum arten for genopstået i Danmark pga. talrige forekomster og det, at de lægger mange æg.

Udseende 
Svalehalen er meget karakteristisk og kan ikke forveksles med andre sommerfugle i Danmark. Den har et vingefang omkring 8 cm, som dog varierer meget – mellem 5 cm og 9 cm. Herudover har den lange tydelige haler på bagvingerne. Svalehalen har tydelige gule og sorte tegninger, men den gule farve kan variere meget fra næsten hvid til næsten orange. På bagvingerne findes en kant af blå metalskinnende pletter. Nogle individer har, som på fotoet også orangerøde pletter i denne bort.

Livscyklus 
I Danmark havde svalehalen som regel kun en enkelt generation, selvom der i varme år kunne optræde en 2. generation. I Sydeuropa findes der dog ofte 2 eller 3 generationer. Æggene lægges på kærsvovlrod og efter en uge klækkes de. Larven er i det sidste stadium meget karakteristisk, stor og citrongul med sort-grønne striber. Hvis den forstyrres kan den udskyde et organ på hovedet med en ildelugtende syrlig lugt. Larvens advarselsfarver og lugt signalerer, at den er giftig. Fra midten af juli forpuppes larverne og de overvintrer i dette stadie. I de varme år kan pupperne klækkes allerede efter 2-3 uger hvorved 2. generation fremkommer.

Foderplanter 
Svalehalens larver lever på kærsvovlrod, angelik, vild gulerod og evt. andre skærmplanter.

Kilder/Henvisninger 

 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 67-70.

Svalehalefamilien
Danmarks dagsommerfugle