alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Muslinger

Muslinger (Bivalvia) er en klasse af dyr, der hører til bløddyrene. De er kendetegnet ved at have en hård skal, mens de på indersiden er bløde. De fleste muslinge-arter lever i saltvand, men der findes også arter i ferskvand. 

I Danmark er der registeret i alt 152 arter af muslinger, men blåmuslingen er den mest udbredte art.

Klassifikation 
Klasse: Bivalvia
 Familie: Xenoturbellidae
 Underklasse: Protobranchia
 Orden: Nuculoida
 Orden: Solemyoida
 Underklasse: Metabranchia
 Overorden: Filibranchia
 Orden: Trigonioida
 Orden: Pteriomorpha (fx blåmusling, østers)
 Overorden: Eulamellibranchia
 Orden: Unionida (fx dammusling)
 Orden: Veneroida (fx almindelig hjertemusling, knivmuslinger, østersømusling)
 Orden: Lucinoida
 Orden: Myoida (fx sandmusling, pæleorm)
 Orden: Anomalodesmata
 Orden: Septibranchia

Muslinger som Fødevare 
Arkæologiske udgravninger af f.eks. køkkenmøddinger har vist, at mennesket har spist muslinger i tusindvis af år og muslinger er stadig en vigtig fødevare på verdensplan den dag i dag. 

Muslinger til konsum, både dyrkes og fanges. Når muslinger dyrkes, sker det ofte i havbrug med varierende teknikker, hvor dyrkning på liner har vundet meget frem de senere år, bl.a. på grund af miljøfordelene. Muslingefangst i naturen sker normalt ved at skrabe velkendte muslingebanker med bundtrawl, hvorefter kolonierne får lov at genskabes i en længere periode. Muslingeskrab, som metoden kaldes, har dog været kritiseret fra mange sider for at skade havmiljøet på mange niveauer.

 

Muslinger indeholder mange vigtige næringsstoffer og anses normalt for en sund fødevare. De indeholder især megen selen (46 µg), zink (3,4 mg), B12 (10,2 µg), folat (41,8 µg) og ikke mindst omega-3 fedtsyrer (890 mg), som er essentielle for os. Indholdsmængden er målt per 100 g kogt blåmusling (Mytilus edulis) og er middelværdier.

Sikkerhed 
Der er en vis sundhedsrisiko forbundet med selv at indsamle muslinger fra naturen og en minimal risiko ved de erhvervsfiskede muslinger. Dels kan der være problemer med fordærvede muslinger, dels kan de i sjældne tilfælde indeholde algegifte eller mikrobiologisk forurening fra f.eks. sygdomsfremkaldende bakterier eller virus. Fordærvede eller forurenede muslinger kan fremkalde skaldyrsforgiftning.

Fordærvede muslinger kan man normalt selv tjekke for ved at se om dyret er levende og reagerer på fysiske stimuli. Muslinger indeholdende biologiske gifte fra alger el.lign. kan man ikke selv umiddelbart tjekke.

Huskeråd 
Muslinger som ikke åbner, når de er kogte, kan stadig være fuldt ud kogte og sikre at spise. Der er ellers en forståelse inden for kokkefaget om det modsatte, hvilket muligvis kan tildeles frygt for at gøre kunder syge, og fordelen ved at være på den sikre side. Til gengæld kan muslingerne være fordærvede efter at have ligget i beskidt vand.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Fakta om fisk: blåmusling
 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Class Bivalvia

 
Palæozoikum
As We May Think

Vannevar Bush's artikel "As We May Think", blev offentliggjort i Atlantic Monthly in juli 1945. Han mente at som mennesket nu vendte sig væk fra krigen, burde den videnskabelige indsats flyttes fra udvikling af de fysiske muligheder til at gøre al hidtil skabt menneskelig information lettere tilgængelig.

Artiklen beskrev noget der på mange måder kan sammenlignes med vore dages World Wide Web.

Eksterne henvisninger 

As We May Think

Litteratur
Hypertekst
Vannevar Bush

Vannevar Bush (11. marts 1890 – 30. juni 1974) var videnskabelig rådgiver for præsident Roosevelt.

Han ses normalt som ophavsmand til ideerne om hypertekst, endeligt udtrykt i artiklen "As We May Think" i Atlantic Monthly i juli 1945. Det system han foreslog – Memex (Memory Extender) – blev aldrig virkeliggjort, men dannede grundlaget for senere forskning. Men allerede i begyndelsen af 30-erne havde Bush skitseret de første ideer til Memex.

Vannevar Bush blev uddannet ved Taft University.

Bush blev medlem af National Advisory Committee for Aeronautics (NACA) i 1939, i 1940 blev han formand for National Defense Research Committee og i 1941 direktør for Office of Scientific Research and Development der bl.a. ledede Manhattan-projektet, der udviklede USA's atomvåben.

Eksterne henvisninger 

Personer fra USA
Hypertekst
Slaget ved Axtorna

Slaget ved Axtorna var et slag under Den Nordiske Syvårskrig.

Daniel Rantzau havde på grund af mangel på svært skyts måttet opgive at tilbageerobre fæstningen Varberghus, der var faldet til svenskerne den 15. september 1565, efter at disse den 28. august havde erobret og hærget Ny Varberg, Hallands største og vigtigste by. Da skytset endelig nåede frem, fik Rantzau budskab om, at en overlegen svensk hær under Jacob Henriksson Hästsko rykkede frem fra øst, og han måtte hæve belejringen og føre tropperne mod Falkenberg. Rantzau havde besluttet sig for at modtage et slag, idet den svenske hær var samlet under de sidste dages fremmarch og derfor endnu ikke kunne være en sammenarbejdet enhed.

Danskerne sejrede som følge af Daniel Rantzaus overlegne taktiske føring, og han stod herefter som en stor og anerkendt feltherre. Men trods sejren og erobringen af fjendens artilleri, havde hæren lidt store tab, og desuden havde store dele af den svenske hær faktisk ikke været i kamp.

En af deltagerne i dette slag var Mikkel Pedersen Gønge, den første gøngehøvding.

Eksterne henvisninger 

 Olof Teinnæs: "Slaget ved Axtorna 20. Okt. 1565" (Historisk Tidsskrift, 10. række, Bind 1; 1930)
 Axtornaprojektet 

Halland
Axtorna, Slaget ved
Den Nordiske Syvårskrig
9

Se også 9 (tal)

Begivenheder 
 Slaget i Teutoburgerskoven, hvor den romerske general Publius Varus mister 3 legioner (over 20.000 mand) i slaget mod germanerhøvdingen Arminius (Herman). Bestyrtelse i Rom.

Født 
 17. november – Vespasian, romersk kejser (død 79)

Dødsfald 
 Publius Quinctilius Varus, romersk politiker og general (født 46 f.Kr. i Cremona (provins), Romerriget). (Selvmord).

Sport

Eksterne henvisninger 

09
Daniel Rantzau

Daniel Rantzau (1529 – 11. november 1569) var dansk feltherre.

Studerede ved universitetet i Wittenberg og gik herefter i tjeneste hos hertug Adolpf af Gottorp i 1547.

Daniel Rantzau trådte i Frederik 2.'s tjeneste, da denne forberedte krig (Den Nordiske Syvårskrig) mod Sverige. Han deltog i kampene i Småland og fik kommandoen over den danske hær i Skånelandene i 1565 efter grev Günther von Schwartzburg og Otte Krumpen.

Samme år besejrede han overlegne svenske styrker i slaget ved Axtorna 20. oktober. Kong Frederik 2. udnævnte ham til "feltoberst" og belønnede ham med bl.a. Trøjborg Slot.

1567 – 1568 ledede han det danske vinterfelttog gennem Småland og Östergötland øst om Vättern til Linköping, hvorfra han vendte ubesejret tilbage til Skåne.

Daniel Rantzau faldt under belejringen af Varberghus i 1569. Hans epitafium i Westensee Kirke ved Kiel blev beskadiget af svenskerne under Kejserkrigen, men restaureret 1917.

Litteratur 
 Axel Liljefalk, Daniel Rantzau : historisk Skildring, Hagerup, 1898.

Eksterne henvisninger 

Danskere i 1500-tallet
Daniel
Personer i Den Nordiske Syvårskrig fra Danmark-Norge
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Feltmarskaller fra Danmark
Faldne danske militærfolk
Lensmænd fra Danmark
Godsejere fra Slesvig og Holsten
Personer fra Holsten
Skønlitteratur

Skønlitteratur er litteratur, der overvejende er fiktiv, dvs. opdigtet af en forfatter. 

Aristoteles deler skønlitteraturen i tre hovedgenrer:
 epik (fortællende former)
 drama (visende former)
 lyrik (udtrykkende former)

Brugstekster er skønlitterære tekster, der bruges til noget konkret som i gudstjenester eller som danse-akkompagnement. Folkeviser og salmer er eksempler på brugstekster.

Hver hovedgenre kan opdeles i undergenrer som roman, novelle, eventyr, fabel, aforisme, tragedie, komedie, lystspil, vaudeville, sonet, ballade, ode, hymne, elegi...

Litteratur opdeles i skønlitteratur og faglitteratur.

Referencer

Se også
forfatter, humor, sprog, litteratur, kunstner

Litteratur
Epik

Epik (eller episk digtning) betegner skønlitteratur, der er "fortællende", dvs. skildrer et handlingsforløb, modsat fx lyrikken, der primært skildrer stemninger og følelser, og dramatikken, der ikke er litterær, men begivenhedsmættet og teatralsk.

Overordnede genrer
Episke hovedgenrer:
 roman
 novelle
 drama

Undergenrer
Disse hovedgenrer kan videre opdeles i ikke helt faste undergenrer.

Blandt de store episke genrer tælles også et par, der primært hører hjemme i ældre tid, nemlig sagaen og eposset, hvoraf epikken har sit navn.

Se også
 Episke cyklus

Litteratur
Antiroman

Antiroman betegner en roman, der bevidst bryder med romangenrens almindelige karakteristika, for eksempel James Joyces Ulysses, hvis handling foregår på blot en enkelt dag og ikke som i romaner generelt over et længere tidsrum.

Litteratur
Brevroman

En brevroman er en roman som har form af en række breve. Brevromanen var en meget populær genre i 1700-tallet og et stykke op i 1800-tallet. Den giver mulighed for at opleve hovedpersonen i fortællingen på nærmeste hold, hvad enten den har er en fiktiv handling eller en beretning fra det virkelige liv.

Det var en ny fortællemåde, hvor det, der skildres, normalt er noget, brevskriveren lige har oplevet. Derved formidles øjeblikkets stemning. Historien kommer ikke som et fjernt tilbageblik, men som den opleves her og nu. Handlingen forflytter sig ind i læseren, hvorved romanen bliver psykologisk og gør kvinder synlige som heltinder og skribenter. Sådan skaffede romanerne sig i første række en kvindelig læserkreds. 

Genren voksede frem ved, at breve i 1600- og 1700-tallet ofte blev skrevet med tanke på at sættes i omløb (ofte ved afskrifter, der cirkulere i en udvalgt kreds). En anden faktor, jfr Göran Hägg, er at ældre litteratur mangler tradition for at gengive enkeltpersoners tanker. Breve (samt dagbogsnotater og fiktive avisudklip) "forklarede" dermed, hvordan forfatter og læser fik kendskab til personernes tanker. 

Den første roman til at udforske genren, var Aphra Behns trilogi Love-Letters Between a Noble-Man and his Sister fra 1684–87 med handling fra Monmouths oprør. Her udnyttes formen til at præsentere fortællingen fra flere synsvinkler. Fortællerstemmen træder i baggrunden i første del; senere dukker en synlig fortæller op. 

Samuel Richardsons Pamela, udgivet i 1740, var først tænkt som en eksempelsamling for uøvede brevskrivere. Som udgangspunkt valgte Richardson en ung tjenestepige, der udsættes for uønsket opmærksomhed fra herren i huset, og skriver til sine forældre for at få råd. Forfatteren blev efterhånden så grebet, at han ændrede projektet til en roman. For at gøre den troværdig, lod han Pamela gå over til dagbogsnotater i stedet for breve. Pamela fik stor indflydelse på senere litteratur, hvad angår både form og tema. Rousseau fulgte i Richardsons fotspor med Julie, eller den nye Héloïse (1760). 

Eksempler på brevromaner
 Samuel Richardson: Pamela (1740) og Clarissa
 Johann Wolfgang von Goethe: Den unge Werthers lidelser
 Pierre Choderlos de Laclos: Farlige forbindelser
 Thomasine Gyllembourg: Familien Polonius
 Mary Shelley: Frankenstein
 Dorothy L. Sayers: The Documents in the Case (1930)
 Fjodor Dostojevskij: Arme mennesker (1846)

Noter 

Brevsamlinger
Romaner
Laurids Hemmingsen

Laurids Hemmingsen (død 1660) var husmand fra Sjolte på Sjælland. Han kæmpede sammen med Svend Povlsen, Gøngehøvdingen.

Efter et overfald på svenskerne i Snesere præstegård blev han set på Sjolte gade ifærd med at uddele "oprørske breve" (kongens løbesedler med opfordring til modstand) beretter et tingsvidne. Da en mand – Peder Skrædder – nægter at tage imod løbesedlen truer Hemmingsen med at skyde ham "thi han havde de lange pistoler hos sig på hesten".

Laurids Hemmingsen blev senere stukket til svenskerne af bl.a. præsten hr. Albret fra Snesere. Han blev dømt til døden "af nogle ugudelige danske" og stejlet på Turebygård eller Turebyholm i maj 1660. Provsten og 12 mænd i hovedsagen fra Snesere mødte op og bevidnede at Laurids Hemmingsen havde været med Svend Povlsen i Snesere præstegård hvor to svenske kvartermestre blev ombragt. På disses vidnesbyrd blev han dømt og stejlet.

Laurids Hemmingsen har dannet forlæg for Carit Etlars Ib, Svends tro følgesvend, Dronningens vagtmester.

Kilder 

Karl Gustav-krigene
Danskere i 1600-tallet
Dannelsesroman

Dannelsesroman betegner en roman, som beskriver en hovedpersons livsforløb med barndom, ungdom (modning) og voksenliv. Romanens midte, hvor hovedpersonen modnes, er konfliktfyldt og præget af uforsonlighed, men dette overvinder hovedpersonen til slut, hvorved et idealiseret billede af et dannet menneske fremstår. På dansk er Meïr Aron Goldschmidts Hjemløs et typisk eksempel.

Litteratur
Kollektivroman

Kollektivroman betegner en roman, der ikke har én eller få hovedpersoner, men beskriver en større gruppe mennesker, der er knyttet sammen af bånd, der er bredere end en slægts. På dansk er Hans Kirks Fiskerne et typisk eksempel.

Kilder og henvisninger

Litteratur
Udviklingsroman

Udviklingsroman betegner en roman, der beskriver en persons hele livsforløb, uden imidlertid at kulminere i en afklaret sluttilstand, som det er tilfældet i dannelsesromanen.

Litteratur
Kortroman

Kortroman betegner en blandingsgenre mellem roman og novelle, hvori forfatteren udforsker spændingen mellem disse genrers karakteristika. På dansk er Svend Åge Madsens Kvinden uden krop et typisk eksempel.

Kortromaner er ofte begrænset til tekster på omkring 15.000 til 40.000 ord.

Referencer 

Litteratur
Slægtsroman

Slægtsroman betegner en roman, hvori en slægts udvikling skildres gennem flere generationer.

Mere snævert betegner en slægtsroman de romaner der, gennem en fremstilling af en slægt, søger at belyse de biologiske og sociale årsager og deres virkning, eksempelvis slægtens forfald eller økonomiske konkurs. 

Litteratur
Utopisk roman

Utopisk roman betegner en roman, hvis handling overvejende finder sted i lande, der ikke eksisterer. Utopiske romaner forholder sig typisk satirisk til samtidens eksisterende samfund. De startede med at være skildringer af idealsamfund. På dansk er Ludvig Holbergs Niels Klims underjordiske Rejse et typisk eksempel. I nyere tid har det udviklet sig til at man skildrer rædselssamfund, man kalder det dystopisk roman.

Litteratur
1850

Konge i Danmark: Frederik 7.  1848-1863

Se også 1850 (tal)

Begivenheder

Januar 
 30. januar – Den danske Rigsdag åbner for første gang

Februar 
 1. februar – Folketælling i Kongeriget Danmark samt på Grønland og Færøerne

Marts 
 18. marts – American Express Company grundlægges i Buffalo, New York

April 
 4. april - Los Angeles grundlægges som en by i Californien med et bystyre

Juni 
 6. juni - Levi Strauss laver sit første par cowboybukser
 19. juni – Karl 15. af Sverige, Konge af Sverige og Norge 1859 – 1872 bliver gift

Juli 
 22. juli - slaget i Neustadter Bugten
 24-25. juli - Ved Slaget på Isted Hede lider den danske hær betydelige tab, men besejrer den slesvig-holstenske oprørshær

August 
7. august - Frederik 7. gifter sig med modehandlersken Louise Rasmussen, der kort forinden er udnævnt til lensgrevinde af Danner

September 
 9. september – Californien bliver optaget som USA's 31. stat
 12. september - Slaget ved Mysunde

Oktober 

 4. oktober - Stormen på Frederiksstad under Treårskrigen

November 

 24. november - En dansk styrke tilbageviser et slesvig-holstensk angreb på byen Lottorp i Slesvig

December 

 23. december - Dresden konferencen

Udateret 
 I Kina bryder Taiping-oprøret ud
 I USA indgås der i de nye stater et kompromis om slaveriet
 Universitetet i Sydney grundlægges
Levi Strauss laver sit første par cowboybukser.
 Treårskrigen afsluttes

Født 
 7. marts – Tomáš Masaryk, tjekkisk statsmand (død 1937).
 28. maj – Frederik Læssøe Smidth, dansk grundlægger (død 1899).
 10. juni – Nielsine Nielsen, Danmarks første kvindelige akademiker (død 1916).
 24. juni – Horatio Kitchener, engelsk general (død 1916).
 2. november – Antonio Jacobsen, dansk-amerikansk maler (død 1921).
 13. november – Robert Louis Stevenson, skotsk forfatter (Skatteøen) (død 1894). 
 1. december – P. E. Lange-Müller, dansk komponist (død 1926).
 29. december – August Tuxen, dansk kemiker (død 1903).

Dødsfald 
 20. januar – Adam Gottlob Oehlenschläger, dansk guldalderdigter og forfatter (født 1779).
 16. april – Marie Tussaud, schweizisk-født skaber af voksmuseum (født 1761).
 9. juli – Zachary Taylor, USAs 12. præsident (født 1784).
 12. juli – Robert Stevenson, engelsk/skotsk ingeniør og opfinder (født 1772).
 26. juli – Friderich Adolph Schleppegrell, dansk generalmajor (født 1792).
 28. august – Louis-Philippe (Ludvig Filip), tidl. fransk konge, den sidste siden (født 1773).

Litteratur 
Det flammende bogstav - The Scarlet Letter, roman skrevet af amerikanske Nathaniel Hawthorne.

Musik 
 Maskeballet - opera af Giuseppe Verdi.
 Camptown Races - amerikansk minstrelsang skrevet af Stephen Foster.
 I Danmark er jeg født - sang skrevet af H.C. Andersen.

Eksterne henvisninger 

50
Torben Oxe

Torben Oxe (død 29. november 1517) var søn af Johan Oxe og Inger Bille.

Han var Christian 2.'s lensmand på Københavns Slot fra 1514 og fik desuden Krogen (Kronborg) len ved Helsingør. Han blev i 1517 fængslet af kongen, der for rigsrådet anklagede ham for bl.a. giftmord på Dyveke, men han blev frifundet for anklagen. Dyveke skulle angiveligt være blevet myrdet ved hjælp af forgiftede kirsebær, som hun spiste.

Kongen accepterede ikke dommen og bragte sagen for en birketingsret af 12 bønder fra landsbyen Solbjerg og dømt: ''"Vi dømmer ham ikke, men hans gerninger dømmer ham".

Torben Oxe blev halshugget den 29. november 1517 på Gråbrødre torv i København. Rigsrådet misbilligede henrettelsen.

Ekstern henvisning 
 Biografi på Danske konger dk

Skandinaver fra middelalderen
Danskere i 1500-tallet
Tjek fødselsår
Torben
Personer henrettet ved halshugning
Henrettede personer fra Danmark
Transducer

En komponent, som omdanner fra en energiform til en anden – eller kan give respons på en fysisk påvirkning – kaldes en transducer.

En transducer er i sin grundlæggende form en passiv komponent. Hvis komponenten er elektrisk, er den normalt 2-benet, dvs. at den har to tilledninger. Grunden er, at det kræver netop to ledninger for at formidle elektrisk strøm.

De fleste transducere kan også anvendes som sensorer, der også kan være aktive.

Eksempler på transducere fordelt efter de 2 energiformer:

Elektrokemiske 
 akkumulatorcelle 
 battericelle
 brændselscelle
 pH-måle probe, pH

Elektromekaniske 
 aktuator
 Cyklotron
 drejespoleinstrument, Galvanometer
 dynamo
 elektromotor, linear motor
 elektrisk generator
 Ionmotor (elektrisk → impuls)
 kontakt (elektrisk)
 MEMS
 omskifter (elektrisk)
 piezoelektrisk keramik
 piezoelektrisk kvarts
 potentiometer
 relæ
 SAW-filter (anvendes i mobiltelefoner og fjernsynsmodtager som mellemfrekvensfilter)
 strain gauge anvendes i vægt/kraftmålere
 varistor

Termisk-mekaniske 
 Varmekraftmaskine
 Dampmaskine
 Stirlingmotor
 Varmepumpe
 Kompressor

Termisk-kemisk 
 Counter Rotating Ring Receiver Reactor Recuperator

Kemisk-mekaniske 
 Varmekraftmaskine
 Dieselmotor
 Ottomotor – f.eks. benzinmotor
 Raketmotor

Elektroakustiske 
 grammofon pick-up
 hydrofon
 højttaler
 mikrofon
 accelerometer
 piezoelektrisk keramik anvendes f.eks. i krystalørspropper, accelerometer og mellemfrekvensfiltre.
 piezoelektrisk kvarts anvendes i radiokrystaller, accelerometer og mellemfrekvensfiltre.
 Elektriske horn:
 Bilhorn
 Tågehorn

Elektromagnetiske (nogle benytter også den fotoelektriske effekt) 
 billedrør, cathode ray tube CRT
 lysstof eller fosfor
 fluorofor
 brødrister
 dc-squid
 Elektrisk modstand
 fotodetektor (LDR-modstand, fotodiode, fototransistor, solcelle...)
 glødelampe
 Gasudladningsrør (kviksølvdamplampe, lysstofrør, natriumdamplampe, neonlampe...)
 lysdiode
 radioantenne

Elektromagnetiske (magnetisme) 
 Hall element
 Reed-relæ
 YIG-filter

Elektrostatiske 
 Elektrostatisk motor
 Elektrostatisk fluid accelerator
 Elektrostatisk ion-motor
 Elektrostatisk generator
 Vingeløs ionvind el-generator
 Wimshurst-generator
 Elektrometer
 Elektrofor
 LCD-skærm
 TFT-skærm

Elektrotermiske 
 NTC modstand
 Peltier element
 PTC modstand
 termistor

Mekanisk-akustiske 
 accelerometer
 Mange musikinstrumenter
 Tromme
 Trompet
 Saxofon
 Tuba
 Harmonika

Andre 
 Geiger-Müller-rør anvendes til måling af radioaktivitet.
 Vandmølle
 Vindmølle
 Kernereaktor

Kilder/referencer

Se også 
 IEEE 1451

Eksterne henvisninger
MGP

MGP (også kendt som Børnenes Melodi Grand Prix) er en dansk sangkonkurrence for børn, som blev sendt første gang i 2000 på DR1. MGP er børneudgaven af den danske sangkonkurrence, Dansk Melodi Grand Prix og er for børn mellem 8 og 15 år. Konkurrencen blev afholdt første gang under navnet Børne1erens Melodi Grand Prix, og skiftede året efter, i 2001, navn til det nuværende navn, MGP.

MGP's udsendelser 
MGP / Melodi Grandprix bliver udsendt af DRs DR Ultra og DR1 og bliver genudsendt dagen efter MGP direkte.

Format 
Deltagerne skal være i alderen 8 til 15 år på tidspunktet for konkurrencen. De konkurrerende sange skal være selvskrevne og primært på dansk. Den maksimale længde for de konkurrerende sange er 3 minutter, og der må højst være 6 personer på scenen under en konkurrerende optræden.

Historie 

I DR's ungdomsprogram ZigZag var der siden starten af 1990'erne afholdt ungdomsmelodigrandprix, som var en forløber til MGP. Her skulle deltagerne selv komponere og fremføre deres originale værker og blev ikke hjulpet af tilskikkede producere. Mange kendte navne har debuteret i tv i denne konkurrence.

I 2002 havde idéen fanget så godt an, at den blev udvidet til at gælde hele Norden, da der i samarbejde med Sverige og Norge blev afholdt et MGP Nordic. I 2003 blev MGP endnu større, idet der i samarbejde med EBU blev afholdt et europæisk MGP i Forum i København den 15. november 2003. Det fik betegnelsen Junior Eurovision Song Contest. Denne europæiske udgave voksede sig hurtigt stor, men i 2006 gik Danmark, og Norge ud af det fælleseuropæiske MGP og genoptog MGP Nordic i protest mod behandlingen af børnene i den europæiske udgave.

I 2007 blev det nordiske samarbejde om MGP Nordic udvidet til også at omfatte Finland. De fire lande deltog med hver to sange i den nordiske finale, der blev afholdt den 24. november i Oslo. I 2010 var der ikke noget MGP Nordic, da Sverige trak sig ud og i stedet sendte deres vinder til Junior Eurovision Song Contest.

Vindere af MGP

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Dansk MGP
 esc-dk-dk 
 esconnet.dk/mgp
 Svensk MGP
 Norsk MGP
 Finsk MGP

Se også 
 Dansk Melodi Grand Prix.
 MGP Nordic.
 Junior Eurovision Song Contest.
 Lilla melodifestivalen

 
Etableret i 2000
Anne Gadegaard

Anne Mondrup Gadegaard (født 7. november 1991 i Aarhus) er en dansk sangerinde og blogger.

Tidlig karriere 
Anne Gadegaard er datter af Jan Gadegaard og Dorthe Jensen. I en alder af 12 år deltog hun i, og vandt, MGP 2003 (Børnenes Melodi Grand Prix) med sangen "Arabiens drøm". Efter succesen ved MGP udgav hun fem album med børnesange. 

Anne Gadegaard blev nomineret til Årets Danske Børneudgivelse ved Danish Music Awards 2006.   

I 2008 var hun med til at skrive støttesangen  "En Verden til Forskel" til Danmarksindsamlingen sammen med andre tidligere MGP-vindere.   

Gadegaard tog Handelsskolens Grunduddannelse på Aarhus Købmandsskole, hvorfra hun blev student i 2011. Under hendes uddannelse blev hendes mor og manager, Dorthe Jensen, syg med brystkræft. I marts 2010 tabte hendes mor kampen til kræften. I maj 2012 mistede Gadegaard sin mormor til kræft. Gadegaard er ambassadør for Kræftens Bekæmpelses Støt Brysterne.
I samarbejde med pladeselskabet "U&!" udgav hun sin første single i 2010, "Blah blah".

2011-nu 
I sommeren 2011 startede hun sin livsstilsblog. Bloggen blev en del af bloggernetværket Bloggers Delight. 

Gadegaard deltog i Dansk Melodi Grand Prix 2015 med sangen "Suitcase". Den fik en andenplads efter Anti Social Medias "The Way You Are". Gadegaard vandt på seerstemmerne, men da både seerstemmerne og juryens stemmer var talt op, gik sejren til Anti Social Medias. Senere i 2015 udgav hun "Booty Call" sammen med den danske rapper Emil Stabil.

Diskografi

CD udgivelser 
 Arabiens drøm (2003)
 Ini Mini Miny (2004)
 Chiki Chiki (2005)
 De første og største hits (2006)
 Annes jul (2006)

Single udgivelser 
 "Arabiens drøm" (2003)
 "Chiki Chiki" (2005)
 "Kan du mærke beatet" (2005)
 Here We Go med Amalie & Frederikke, SHOUT, Cool Kids, Sebastian, Jeppe og Kaj & Andrea (2005)
 "En verden til forskel" med Nicolai Kielstrup, Amalie, Seb, Mathias og Foz'n's (2008)
 "Blah Blah" (2010)
 "Bag skyerne" (2013)
 "Suitcase" (2015)
 "Booty Call" med Emil Stabil (2015)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 
 
 Eurovision Song Contest – Dusseldorf 2011 | News – Anne Gadegaard releases new album 

Vindere af MGP
Sangere fra Danmark
Personer fra Aarhus
Junior Eurovision Song Contest-deltagere
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 2015
FemininuM

FemininuM var en gruppe bestående af Michala Iben Riis-Vestergaard (født 16. oktober 1986) og Freja Eva Lockenwitz (født 1. januar 1987). FemininuM vandt De Unges Melodi Grand Prix 2000 (Børne1'erens melodi grand prix) med sangen Sort sort snak.

Eksterne henvisninger 
 

Musikgrupper fra Danmark
Vindere af MGP
Musikgrupper fra 2000
European Broadcasting Union

European Broadcasting Union (EBU) (fransk: Union européenne de radio-télévision) er en europæisk sammenslutning af public service-tv- og radiostationer. Organisationen har hovedsæde i Genève i Schweiz.

EBU blev stiftet 12. februar 1950. EBU har 74 aktive medlemmer i 56 lande i Europa, Nordafrika og Mellemøsten, samt 37 såkaldte associerede medlemmer fra yderligere 22 lande. Et af de mest kendte projekter, EBU står for, er det årlige Eurovision Song Contest, som er en sangskrivningskonkurrence mellem medlemslandede. EBU arrangerer blandt andet også Eurovision Young Musicians, Junior Eurovision Song Contest, Rose d'Or og Eurovision Young Dancers

Eurovision 
Eurovision under EBU bestod af af en række europæiske lande, hvor der via mikrobølgelink kunne udveksles radio og tv med andre europæiske lande. Ved tv-udsendelserne startede man med et logo og Te Deum. Udover Eurovision Song Contest er nytårskoncerten fra Wien et eksempel på en Eurovision-udsendelse.

Mens DR var en af grundlæggerne af EBU, blev TV 2 først medlem i 1996.

Medlemmer  

_

Se også 
 FCC

Eksterne henvisninger 
 European Broadcasting Union

Noter 

Standardiseringsorganer
Etableret i 1950
Grethe og Jørgen Ingmann

Grethe Ingmann (1938-1990) og Jørgen Ingmann (1925-2015) var et dansk musikerpar, der vandt Dansk Melodi Grand Prix 1963 med sangen "Dansevise" fik førstepladsen i Europæisk Melodi Grand Prix samme år.

Forinden havde de udsendt en hel del plader. Jørgen Ingmann udsendte sideløbende en hel del plader for Metronome, hvoraf Apache (1960) nåede den amerikanske Billboard, som noget yderst sjældent for en dansk plade. Som en af de første i Europa brugte Jørgen Ingmann flersporsteknik på sine indspilninger med en maskine udviklet af Fillip Voss.

Grethe og Jørgen fik 20 års musikalsk samarbejde, fra de mødtes i 1955 til de blev skilt i 1975.

En bog om deres liv og karriere udkom i 2003.

Eksterne henvisninger 
 

Musikgrupper fra Danmark
Vindere af Dansk Melodi Grand Prix
Vindere af Eurovision Song Contest
Danmarks Eurovision Song Contest-deltagere
Deltagere ved Eurovision Song Contest 1963
Duoer
Musikgrupper fra 1955
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1963
EM i håndbold (kvinder)

Europamesterskabet i håndbold for kvinder er et mesterskab for europæiske kvindehåndboldlandshold. Turneringen arrangeres af European Handball Federation og er blevet afholdt hvert andet år siden 1994. 

Norge har vundet i alt ni EM-titler, i 1998, 2004, 2006, 2008, 2010, 2014, 2016, 2020 og 2022. Danmark har vundet tre EM-titler, i 1994, 1996 og 2002, mens Ungarn og  har vundet en enkelt EM-titel hver. Nemlig i henholdsvis 2000 og 2012.

Fire hold har deltaget i alle slutrunderne indtil nu: Danmark, Norge, Tyskland og Ungarn.

Europamesterskaber gennem tiden 
Europamesterskabet i håndbold for kvinder bliver afholdt hver andet år, i lige årstal, mens verdensmesterskabet bliver afholdt hver andet år, i ulige årstal, og sådan har det været siden VM 1993. Det første EM i håndbold blev afholdt i 1994 i Tyskland, hvor  i finalen besejrede  med 27-23, og med dette resultat blev  officielt den første til at vinde et europamesterskab i håndbold for kvinder.

Medaljevindere

Deltagende lande

Se også 
 VM i håndbold (kvinder)
 EM i håndbold (mænd)

Kilder / eksterne henvisninger 
 European Handball Federation 
 EHF EURO 

 
Etableret i 1994
Kvindehåndbold
Agerumslade

En agerumslade er en lade, som man kan køre hele vognlæs ind og losse høet på stængerne. I stedet for, som tidligere at skulle slæbe hver enkel tot hø igennem hele laden, for at lægge det på stængerne.

Litteratur 

 Peter Dragsbo,  ’Er det en holstensk lade? Om lader og ladekulturer i det gamle Sønderjylland’, Sønderjysk Månedsskrift (2010), nr;. 2, s. 53-56
 Hans Henrik Engqvist, ‘Jyske og fynske herregårdslader’, iBygningsarkæologiske Studier (1987), s. 7-32
 Otto S. Knottnerus, 'Haubarg, Barghaus, Bargscheune und ihre mittelalterlichen Vorläufer: Materialien zur Vorgeschichte der Gulfscheune', Probleme der Küstenforschung im südlichen Nordseegebiet 32 (2008), s. 105-125, også i: Der Maueranker: Baupflege in Nordfriesland, Dithmarschen und Angeln 30 (oktober 2011), nr. 3, s. 7-29

Landbrugsbygninger
1569

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588; Danmark i krig: Den Nordiske Syvårskrig 1563-1570

Se også 1569 (tal)

Begivenheder 
 Peder Oxe tager initiativ en kongelig fond til bespisning af fattige studenter ved Københavns Universitet . Der var 100 studenter under ordningen.
 Fremmedartiklerne: fra 1569 måtte indvandrere underkaste sig 25 trosartikler – de såkaldte fremmedartikler – hvis formål var at udelukke reformerte og gendøbere.
 Efteråret - Våbenstilstand indgås mellem de svenske og de danske styrker i Estland.

Januar 
 26. januar - Erik XIV afsættes formelt och Johan III bekræftes af rigsrådet som konge af Sverige.

Juli 
 1. juli - Ved Lublinunionen forandres personalunionen mellem Kongeriget Polen og Storfyrstendømmet Litauen til den polsk-litauiske realunion.
 10. juli - Johan III krones sammen med sin hustru Katarina Jagellonica i Uppsala domkyrka. Adelen kræver blandt andet at udlændinge forhindres i at få plads i rigsrådet.

Oktober 
 24. oktober - Svenskerne går atter ind i Skåne og hærger.
 29. oktober - Skånske Åhus indtages af svenske styrker.
 Oktober - Danskerne begynder at belejre Varberg.

November 
 11. november - Den danske kommandant Daniel Rantzau falder under belejringen af Varberg.
 13. november - Fredsforhandlinger mellem Sverige og Danmark indledes i Knäred, men uden resultat.

December 
 4. december - Danskerne generobrer Varbergs fæstning.

Født

Dødsfald 
 Daniel Rantzau, dansk feltherre. Falder under erobringen af Varberg

Noter 

69
Georg 2. af Grækenland

Georg 2., Hellenernes Konge (; ) (19. juli 1890 – 1. april 1947) var konge af Grækenland 1922-1924 og igen 1935-1947.

Biografi

Fødsel og familie 

Prins Georg blev født den  på slottet Tatoi ved foden af Parnesbjergene på halvøen Attika lidt nord for Grækenlands hovedstad Athen som den ældste søn af Kronprins Konstantin af Grækenland (den senere Konstantin 1.) i hans ægteskab med Sophie af Preussen.

Første eksil 
Han blev i 1917 sammen med sin far Konstantin 1. sendt i eksil og returnerede sammen med ham i 1920, efter at hans broder kong Alexander 1. døde som følge af blodforgiftning efter et abebid.

Ægteskab 
Han giftede sig den 27. februar 1921 i Bukarest med prinsesse Elisabeth af Rumænien (født 12. oktober 1894, død 14. november 1956), datter af Ferdinand 1. af Rumænien og prinsesse Marie af Edinburgh. Parret fik ingen børn og blev skilt den 6. juli 1935.

Første regeringsperiode 
Georg efterfulgte sin fader på tronen 27. september 1922, da hans far blev afsat for anden gang, efter at Grækenland havde tabt den Græsk-tyrkiske krig (1919–1922). Han måtte give op allerede året efter i 1923, og i slutningen af året den 19. december forlod han landet og levede i eksil i Rumænien og senere i Storbritannien. Han blev officielt afsat, da republikken blev proklameret den 25. marts 1924.

Anden regeringsperiode og Anden Verdenskrig 
Han blev genindsat på tronen den 3. november 1935 efter et militærkup mod republikken. Han flygtede fra Athen sammen med regeringen, da tyskerne invaderede landet den 23. april 1941.  Georg drog til Kreta, og da tyskerne angreb øen med flystyrker, blev han evakueret til Egypten og senere til Storbritannien. En folkeafstemning den 1. september 1946 gik ind for genindførelse af monarkiet, og han returnerede til Grækenland den 28. september 1946. Året efter døde han af en pludseligt hjertetilfælde i Kongeslottet i Athen. Han blev efterfulgt som konge af sin lillebroder Paul.

Han blev begravet på den kongelige gravplads ved Tatoi, den græske kongefamilies gravsted ved slottet Tatoi nord for Athen, hvor en stor del af kongefamiliens medlemmer ligger begravet.

På grund af sine mange eksilophold hævdes det, at han har sagt: "det vigtigste værktøj for en konge af Grækenland er en håndkuffert".

Titler, prædikater og æresbevisninger

Titler og prædikater

Fuld officiel titel som monark 
 Hans Majestæt Georg 2., Hellenernes Konge

Noter

Litteratur 
 
 
 .

Eksterne henvisninger 

Konger af Grækenland
Huset Glücksburg
Ortodokse monarker
Korund

Korund er aluminiumoxid (Al2O3) på krystalform og er det næsthårdeste naturligt forekommende mineral (9 på Mohs' hårdhedsskala). Ordet korund er afledt af Hindi kurand. Diamant er det hårdeste mineral (hårdhed 10).

Korund anvendes primært som slibemiddel og smykkesten. Kun gennemsigtigt korund anvendes til ædelsten; f.eks. rubin (forurenet med lidt krom) – og andre korundfarver kaldes safir.

Eksterne henvisninger 

Smykkesten
Mineraler
Eggnog

Eggnog, ægtoddy eller æggetoddy er en amerikansk juledrik der laves af æg blandet med flormelis, mælk og tilsat 
alkohol (rom/whisky) og muskatnød. Den blev indført til Amerika i 1839.

Drikken stammer fra 1300-tallet, hvor de britiske munke drak en varm mælkedrik med æg, sherry og figner. Den første kendte brug af ordet "nog" er i 1693. 

I Danmark er traditionen at der tilsættes rom eller romessens, kanel og vanilje.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Alkoholiske drikke
Julemad
Drikke fra Storbritannien
1785

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1785 (tal)

Begivenheder 
 1. januar - John Walter udgiver det første nummer af Daily Universal Register. I 1788 tager det navneforandring til The Times.
 7. januar – Den engelske kanal krydses for første gang i varmluftsballon af franskmanden Jean-Pierre Blanchard og amerikaneren John Jeffries .
 10. marts – Thomas Jefferson udnævnes til ambassadør i Frankrig; han efterfølger Benjamin Franklin på posten.

Født 
 4. januar – Jacob Grimm, tysk filolog og samler af folkeeventyr (død 1863).
 15. august – Thomas de Quincey, engelsk forfatter (død 1859).
 25. august – Adam Wilhelm Moltke, første danske statsminister (død 1864).

Dødsfald 
 24. februar – Carlo Buonaparte, korsikansk jurist og politiker, far til den senere kejser Napoleon (født 1746).

Eksterne henvisninger 

85
1801

Året 1801 startede på en torsdag.

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808

Se også 1801 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Ved Heliopolis i Egypten besejrer Frankrig Tyrkiet.
 Haiti bliver omdannet til en republik

 Den engelske videnskabsmand John Dalton (1766 – 1844) fremsætter sin lov (Daltons lov) om gassers partialtryk

Januar 

 1. januar - Giuseppe Piazzi, Palermo opdager den første asteroide, Ceres, mellem Mars og Jupiter
 1. januar - Irland forenes med Kongeriget Storbritannien i Det Forenede Kongerige (United Kingdom)

 14. januar – England beslaglægger alle danske skibe i engelske havne

Februar 

 1. februar – Folketælling i Kongeriget Danmark, Norge og på Færøerne

Marts 

 21. marts - Slaget ved Alexandria, Egypten, mellem britiske og franske styrker
 28. marts - Den dansk-vestindiske ø St. Thomas kapitulerer til en stor engelsk styrke

April 
 2. april - Slaget på Reden udkæmpes mellem Danmark-Norge og England udenfor København. Briterne under ledelse af Nelson ødelægger en del af den danske flåde
 9. april - Kronprins Frederik underskriver en aftale om våbenstilstand med englænderne efter Slaget på Reden udfor København

September 

 9. september - Aleksandr 1. af Rusland giver privilegier til de baltiske guvernementer

Oktober 
 9. oktober – Det Osmanniske Rige erobrer i samarbejde med Storbritannien, Egypten fra Frankrig.

Født 
4. september - Alfred d'Orsay, fransk amatørkunstner og dandy (død 1852).

Dødsfald 
 21. marts – Andrea Luchesi, italiensk komponist

Litteratur

Eksterne henvisninger 

01
1803

Året 1803 startede på en lørdag.

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1803 (tal)

Begivenheder

Udateret 

Den første maratha-krig (i Indien) begynder. Den varer til 1805.
 Napoleonskrigene genoptages, da Storbritannien erklærer Frankrig krig.
 Lolland-Falsters Stift udskilles fra Fyens Stift

Januar 
1. januar - Slavehandel forbydes i Danmark, da "Forordning om Neger-Handelen" (fra 1792) træder i kraft, og slaveimport til de Dansk-Vestindiske øer dermed forbydes (og det ene ben af den danske del af trekantshandelen forsvinder)

Februar 
 13. februar – Folketælling i Hertugdømmerne

Marts 
 1. marts – Ohio bliver optaget som USA's 17. stat

April 

 30. april - Frankrig sælger Louisiana til USA

December 

 20. december - USA køber Louisiana-territoriet af Frankrig

Født 
 5. december – Fjodor Tjuttsjev, russisk digter
 11. december – Hector Berlioz, fransk komponist.
 16. oktober – Robert Stephenson, engelsk ingeniør. Arbejder mest med bygning af jernbaner og broer, men hjælper dog også sin fader George Stephenson med at bygge det berømte lokomotiv "The rocket". Selv bygger han broer over det meste af verden. Han dør i 1859.
 Ralph Waldo Emerson, digter

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

03
1818

Året 1818 startede på en torsdag.

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839 

Se også 1818 (tal)

Begivenheder

Januar 

 1. januar - Chile udråbes til republik efter 7 års oprør mod det spanske herredømme

Februar 

 5. februar - Jean-Baptiste Bernadotte krones til konge af Sverige og Norge under navnet Karl 14. Johan
 11. februar - Chile erklærer sig selvstændigt

April 
5. april - Chilenske oprører ledet af Bernardo O'Higgins vinder ved Slaget om Maipú en vigtig sejr over Spanien under Chiles uafhængighedskrig

Juli 
 4. juli - Danmarks Nationalbank stiftes efter statsbankerotten. For at skabe tillid til banken er den uafhængig af staten.

September 
7. september - Karl 3. Johan af Sverige-Norge krones til konge af Norge i Trondheim

Oktober 
 20. oktober – USA og England aftaler, at den 49. breddegrad skal være grænse mellem Canada og USA

December 
3. december – Illinois bliver optaget som USA's 21. stat

Født 
 8. april Kong Christian 9. bliver født på Gottorp Slot i Slesvig. Død 1906. Christian den 9. blev den første Glücksburger på tronen, og blev kendt som ”Europas svigerfar”. 
 5. maj – Karl Marx, tysk filosof (død 1883).
28. juni - Johan Anton Frederik Hoffmann, dansk officer (død 1864).
 9. november – Ivan Turgenjev, russisk forfatter (død 1883).
 24. december – James Prescott Joule, engelsk fysiker (død 1889).

Dødsfald 
 10. maj – Paul Revere, sølvsmed og medunderskriver af den den amerikanske uafhængighedserklæring (født 1735).
 22. august – Warren Hastings, tidl. britisk generalguvernør i Indien (født 1732).
 1. december - Carl Fredric von Breda, svensk portrætmaler (født 1759).

Eksterne henvisninger 

18
1841

Konge i Danmark: Christian 8. 1839-1848

Se også 1841 (tal)

Begivenheder

Januar 
 1. januar - det første kamera, fuldstændig af metal, sendes på markedet af Voigtländer, Wien
26. januar – Hong Kong bliver engelsk kronkoloni. Den overdrages til Kina i 1997

April 
 4. april - Som den første præsident for Amerikas Forenede Stater afgår William H. Harrison ved døden i sin embedsperiode.
 6. april - John Tyler tages i ed som den 10. præsident for Amerikas Forenede Stater efter at præsident William H. Harrison er afgået ved døden to dage tidligere
 10. april - New York Tribune udkommer for første gang; i dag hedder avisen International Herald Tribune

Juni 
 10. juni – Kronprins Frederik (VII) af Danmark gifter sig med Mariane af Mecklenburg-Strelitz (skilt 1846)
 22. juni - Kronprins Frederik (VII) af Danmark ankommer til København med Mariane af Mecklenburg-Strelitz

August 
 13. august - Sogneforstanderskaberne - forgængerne for sognerådene - oprettes ved lov
 30. august – Jelling Statsseminarium åbner

November 
 2. november – alle englændere i Afghanistans hovedstad Kabul bliver dræbt under en folkelig opstand
4, november - de første emigrantvogne når frem til Californien efter at være taget af sted fra Missouri den 1. maj

December 

 8. december - Prins Albert Edward, senere Edward 7. bliver Prins af Wales

Udateret 
 Musikkonservatoriet Universität Mozarteum grundlægges i Salzburg, Østrig.
 Det første kamera, fuldstændig af metal, sendes på markedet af Voigtländer, Wien.

Født 
 22. maj – Viggo Hørup, dansk politiker og journalist.
 8. september – Antonin Dvorák, tjekkisk komponist.
 28. september – Georges Clemenceau, fransk politiker.
 21. november  - Agnes Nyrop, dansk skuespiller.
 14. december - Louis Pio, grundlægger af den socialistiske arbejderbevægelse
 Nora Ebbesen Danmarks første demimonde

Dødsfald 
 8. marts – Claus Christensen, dansk officer (født 1768).
 4. april – William Henry Harrison, amerikansk præsident (tiltrådt 1 måned før).
 30. april – Peter Andreas Heiberg, dansk forfatter og filolog.

Litteratur 
 Fortsættelse af kogebog for små husholdninger – Anne Marie Mangor (Madam Mangor)
 Adam Homo. 1. del – Frederik Paludan-Müller.

Eksterne henvisninger 

41
1858

Konge i Danmark: Frederik 7. 1848-1863 

Se også 1858 (tal)

Begivenheder

Udateret 

 Leonard Bailey patenterer sin første jernhøvl

Januar 
 1. januar - Canada går over til decimalsystemet i sin valuta
 1. januar - Van Diemen's Land omdøbes til Tasmanien

Maj 
 8. maj - nedlægning af første transatlantiske søkabel afsluttes
 11. maj – Minnesota bliver optaget som USA's 32. stat

Juli 
 6. juli – Ni år efter Slaget ved Fredericia bliver statuen af "Den danske Landsoldat" af H.W. Bissen afsløret i Fredericia

August 
 3. august - under søgen efter Nilens kilder opdager den engelske opdagelsesrejsende John Speeke Victoriasøen
 5. august - nedlægning af det første transatlantiske telegrafkabel afsluttes. Man ophører med at bruge kablet 1. september, da signalet er for svagt
 7. august - Dronning Victoria udnævner Ottawa som hovedstad i Canada
18. august - for første gang lykkes det at morse et telegram fra Amerika til Europa

September 
 13. september - Oceandamperen SS Austria forliser i Nordatlanten efter en brand ombord. Knap 500 mennesker omkommer

November 

 5. november - Det kongelige Blindeinstitut på Kastelsvej indvies og påbegynder undervisningen

Født 
 6. marts Gustav Wied, dansk forfatter (død 1914).
 3. maj – Alfred Schmidt, dansk tegner og maler (død 1938).
 20. maj - Oscar Nordqvist, svensk fiskerikyndig og zoolog (død 1925).
 14. juni - Carl Heinrich Stratz, tysk gynækolog.
 16. juni - Gustav 5. af Sverige, Konge af Sverige fra 1907 til sin død i 1950.
 24. juli - Wolfgang Kapp, tysk kupmager (død 1922)
 1. august – Hans Rott, østrigsk komponist og organist (død 1884)
 21. august – Kronprins Rudolf af Østrig (død, selvmord 1889).
 27. oktober – Theodore Roosevelt, USA's 26. Præsident og i 1906 modtager af Nobels Fredspris for sine bestræbelser for at afslutte den russisk-japanske krig (død 1919).
 20. november – Selma Lagerlöf, svensk forfatterinde (Gösta Berlings saga) (død 1940).
 22. december – Giacomo Puccini, italiensk komponist (død 1924).

Dødsfald 
 30. januar – Coenraad Jacob Temminck, nederlandsk zoolog (født 1778)

Eksterne henvisninger 

58
1875

Konge i Danmark: Christian 9. 1863-1906 

Se også 1875 (tal)

Begivenheder

Udateret 
Whiskeydestilleriet Jack Daniel's grundlægges i Tennessee i USA

Januar 

 1. januar - Kronemønten indføres i Danmark

Februar 
 15. februar - skibet Dannebrog; den danske marines sidste linjeskib fra 1850 udtræder og anvendes som kaserneskib til 1894, for derefter at blive ophugget i 1897-98

April 
4. april - Smetanas symfoniske digt Moldau uropføres i Prag.
 8. april - de tre fængslede danske socialistledere Louis Pio, Harald Brix og Paul Geleff benådes og løslades fra Statsfængslet i Vridsløselille efter næsten to års fængsel

Maj 
 4. maj - de første kronesedler udstedes i værdierne 10, 50, 100 og 500 kroner
 4. maj - Danmarks første socialistiske ledere, Pio, Brix og Geleff arresteres
 15. maj - i Fremmedloven påbydes blandt andet udvisning af fremmede romaer
 17. maj - det første Kentucky Derby afholdes ved Churchill Downs i Kentucky. Det vindes af Aristides

Juni 

 25. juni - en kongelig anordning sikrer, at piger kan optages på Københavns Universitet

Juli 

 9. juli - Herzegovinaopstanden mod det osmanniske styre bryder ud og varer indtil 1878

Oktober 
31. oktober - billedhuggeren Steins statue af Ludvig Holberg afsløres ved Det kongelige Teater i København

November 

 20. november - Dyrenes Beskyttelse stiftes under navnet "Foreningen til Dyrenes Beskyttelse"
25. november - den engelske premierminister Benjamin Disraeli køber uden Parlamentets godkendelse 44% af aktierne i Suezkanalen. Pengene låner han af Londonbankieren Lionel Rotschild

Født 
 14. januar – Albert Schweitzer, alsacisk organist, teolog og læge. Modtog Nobels Fredspris i 1952 (død 1965). 
 19. januar – Svend Aggerholm, dansk skuespiller (død 1940).
 21. februar – Jeanne Calment, verdens ældste person nogensinde (død 1997).
 7. marts – Maurice Ravel, fransk komponist (død 1937).
 1. april – Edgar Wallace, engelsk forfatter og journalist (død 1932).
 8. april – Albert I af Belgien, konge i Belgien 1909 til sin død i 1934.
 6. juni – Thomas Mann, tysk forfatter. Modtog Nobelprisen i litteratur i 1929 (død 1955).
 26. juli – Carl Gustav Jung, schweizisk læge, psykiater. Elev af Freud (død 1961).
 1. september – Edgar Rice Burroughs, amerikansk forfatter. Skaber af Tarzan (død 1950).
 4. december – Rainer Maria Rilke, østrigsk forfatter (død 1926).

Dødsfald 
 6. februar – Birgitte Elisabeth Andersen, dansk skuespillerinde (født 1791).
 4. august – H.C. Andersen, dansk digter og forfatter (født 1805).
 11. oktober - Jean-Baptiste Carpeaux, fransk billedhugger (født 1827).

Litteratur 
 En Fallit af Bjørnstjerne Bjørnson

Eksterne henvisninger 

75
Chinon

Chinon er en by i Vestfrankrig ved floden Vienne. Byen har cirka 10.000 indbyggere (pr. 2001). I de senere år er byens vine blevet regnet som nogle af de bedste i Frankrig.

I 1429 mødte Jeanne d'Arc Karl 7. af Frankrig i borgen, som nu er delvis renoveret og en væsentlig turistattraktion.

Chinon er fødeby for François Rabelais (1493-1553).

Byer i Indre-et-Loire
Saltkraft

Saltkraft eller osmotisk kraftværk er en miljøvenlig vedvarende energikilde, som udvinder mekanisk energi via en vandturbine pga. en ca. 12-25 atm trykforskel efter naturlig osmotisk flytning af ferskvand over i saltvand via en semipermeabel membran. Så vandkraft kan komme til at bestå af to trin: vandkraft og dernæst saltkraft. Eller blot saltkraft hvor ferskvand løber ud i saltvand (f.eks. Vesterhavet
 
og Grønland).

I forbindelse med et norsk forskningsprojekt i 2000 regnede man med at prisen for en kilowatttime kunne bringes ned mod 25 øre, hvis det lykkedes at udvikle metoden. 
Statkraft i Norge satte Statkraft Hurum saltkraftværk i drift 24. november 2009.

I 2013 udmeldte norske Statkraft, at de ikke selv kan få gjort saltkraft billigt nok (30øre/kWh) og derfor dropper satsningen på denne teknologi.

Kilder/referencer

Se også 
 distribueret elproduktion, energi, osmose.

Eksterne henvisninger 
 3. februar 2004, Teknisk Ukeblad: Saltkraft bedre enn vann Citat: "...USYNLIG: Skissen viser hvordan et saltkraftanlegg kan bygges i tunneler i fjell. De kan dermed gjøres mindre synlige enn tradisjonelle vannkraftanlegg...."
 Archive.org backup: 09/02-2004, Bellona: Nye membraner åpner veien for saltkraft (uden billede)
 Archive.org backup: 1998, Saltkraftverk – løfterik og spennende energiform  Citat: "...Den naturlige trangen til forskyvning av saltet er så stort at det tilsvarer 27 bar (kommentar: ca.=270 meter vandsøjle), dvs. 5-6 ganger trykket i en vannkran. Denne kraften er det såkalte osmotiske trykket melom ferskvann og saltvann...."
 5 april 2001, Saltkraft fremtidens energikilde?
 6. dec 2009, ing.dk: Sådan fungerer Norges saltkraftværk

 
Vandkraft
Vedvarende energi