alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Det Hvide Hus

Det Hvide Hus er USA's præsidents embedsbolig i det nordvestlige Washington D.C. på adressen 1600 Pennsylvania Avenue. Huset blev besluttet bygget i 1790 og præsidenten George Washington og byplanlæggeren Pierre L'Enfant valgte stedet sammen. Arkitekten blev valgt i en konkurrence med James Hoban som vinder, og den første sten blev lagt oktober 1792. James Hobans design tog udgangspunkt i Leinster House, et slot i Dublin, der nu er hovedsæde for det irske parlament. Store dele af husets konstruktion blev udført af både slavegjorte og frie afro-amerikanere samt europæiske immigranter. Husets nuværende navn blev først anvendt af Theodore Roosevelt i 1901.

Første gang en præsident boede i huset var i 1800. I 1814 blev bygningen og Washington D.C. nedbrændt under den britisk-amerikanske krig, 1812-krigen. Kun ydervæggene stod tilbage, men huset blev genopbygget.

Det Hvide Hus er den eneste statsbygning i Washington, der er kørestolsvenlig, fordi præsident Franklin Delano Roosevelt sad i kørestol som følge af polio.

I 1948 gav Harry S. Truman ordre til bygning af en kontroversiel tilbygning til Det Hvide Hus: en balkon på anden etage på sydsiden, der blev kendt som "Truman balkonen".

Kort tid efter konkluderede bygningseksperter, at bygningen, hvoraf meget var over 130 år gammel, var i en farlig forfalden tilstand. Samme år i august faldt en del af gulvet sammen og Trumans eget sove- og badeværelse blev afspærret som farlige. Der blev ikke offentliggjort noget om de alvorlige bygningsmæssige problemer i Det Hvide Hus før efter valget i 1948 var overstået, og på det tidspunkt havde Truman fået at vide, at hans nye balkon var det eneste af bygningen som var i orden. Truman familien flyttede ind i det nærliggende Blair House mens den nyere vestfløj, som bl.a. omfatter præsidentens ovale kontor forblev i brug. Truman gik til og fra arbejde over gaden hver morgen og aften. Det blev besluttet at nedbryde og genopbygge hele det indre af bygningen og samtidig udgrave nye kældre og understøtte fundamenterne. Den berømte facade blev afstivet og beholdt mens renoveringen fortsatte indenfor. Arbejdet varede fra december 1949 til marts 1952.

Indretningen stod John F. Kennedys hustru Jacqueline Kennedy for i 1961-1963. Hun lagde vægt på at restaurere indretningen så den fremstod som i det 19. århundrede, blandt andet blev gamle møbler hentet frem fra glemslen fra kælderen. I 1980'erne blev indretningen ændret af Nancy Reagan.

En stor del af bygningsværket "Det Hvide Hus" er i dag under jorden. Bygningen indeholder bl.a.:
 132 rum 
 35 badeværelser 
 6 etager
 412 døre
 147 vinduer
 28 pejse
 8 trapper 
 3 elevatorer 
 en tennisbane
 en bowlingbane
 en biograf
 en løbebane
 et svømmebassin

Der er:
 5 fuldtidsansatte kokke
 5000 besøgende om dagen

Se også 
 Amerikanske præsidenter
 Det Hvide Hus' situationsrum
 Det ovale kontor

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside

Noter
Irske Hav

Det Irske Hav er beliggende mellem Irland på vestsiden og England, Skotland, og Wales på østsiden.

Det Irske Hav er forbundet med Atlanterhavet gennem St. George's Channel (mellem Irland og Wales) i syd og North Channel (mellem Irland og Skotland) i nord. Nordgrænsen for Irske Hav anses at gå mellem Mull of Galloway i det sydlige Skotland og Ballyquintin Point i Nordirland, mens grænsen mod Atlanterhavet i syd udgøres af en linje mellem sydvestspidsen af Wales og Carnsore Point i Irland. Øen Isle of Man ligger i havet.

Eksterne links 

Randhave i Atlanterhavet
Det Sixtinske Kapel

Det Sixtinske Kapel (italiensk: Cappella Sistina) i Vatikanstaten blev opført i 1473-1481 til pave Sixtus IV. Kapellet anvendes, når en ny pave skal vælges. Kapellets loft er udsmykket af kunstneren Michelangelo i 1508-1514. Det centrale motiv Adams skabelse er et af verdens mest berømte kunstværker. Væggene er bl.a. udsmykket af Sandro Botticelli.

Valg af pave 
Kardinalerne bliver lukket inde i konklavet (i Det Sixtinske Kapel), og de stemmer mellem kardinalerne. Valget foregår i flere omgange, og hver gang, der er blevet stemt, brændes stemmesedlerne. Indtil den endelige afgørelse brændes sedlerne, så sort røg stiger op af den lille skorsten. Når afgørelsen er klar, brændes de sidste stemmesedler, så en tynd hvid røgsøjle viser, at der er valgt en ny pave. Et sådan konklave kan vare flere uger. 

I Det Sixtinske Kapel læses også dødsmessen for en pave og påskemessen.

Udsmykning

Væggene 
De tidligste kalkmalerier er sidevæggene. De er i tre niveauer. Det centrale lag af væggene har to cykler af malerier, der supplerer hinanden, Moses liv og Kristi liv. De blev bestilt i 1480 af pave Sixtus 4. og udført af Domenico Ghirlandaio, Sandro Botticelli, Pietro Perugino, Cosimo Rosselli og deres elever. Projektet var måske overvåget af Perugino, der ankom til kapellet før de andre malere fra Firenze. Det er sandsynligt, at kommissionen til Ghirlandaios, Botticelli og Roselli var en del af et forsoningsprojekt mellem Lorenzo de' Medici, de facto hersker over Firenze, og pave Sixtus IV. Florentinerne begyndte at arbejde i det Sixtinske Kapel i foråret 1481.

Loftet 
Udsmykningen af loftet i Det Sixtinske Kapel blev udført af kunstneren Michelangelo. Han underskrev kontrakten i året 1508. Det blev færdigt 1514. Det centrale motiv Adams skabelse er et af verdens mest berømte kunstværker.

Kilde 

Vatikanstaten
Romerskkatolske kirke
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Italien
DHCP

I computerterminologi er DHCP en forkortelse for Dynamic Host Configuration Protocol.

En DHCP-server i et LAN-datanet, giver dataterminaludstyr med en DHCP/BOOTP-klient alle de netværksoplysninger, der skal til for at de kan fungere korrekt. Netværksoplysningerne slås op på baggrund af klientens ethernet-adresse. Det er ofte et dynamisk system, så maskinen kan få nye informationer, hvis klienten har været lukket ned og startet forfra. Oplysningernes gyldighed er som regel tidsbegrænsede, så klienten med jævne mellemrum må kontakte serveren for at forny eksisterende data eller få nye.

DHCP er en del af Transmission Control Protocol/Internet Protocol (TCP/IP) protokolsuiten og sørger for at administrere og tildele IP-adresser til forskellige computere i et TCP/IP netværk.

En DHCP-server til IPv4 står og lytter på et lokalt netværk på UDP port 67 og sørger for at klienter på netværket får tildelt en korrekt ip adresse og den rigtige information om netværkstruktur, altså subnet og gateways således at klienten kan kommunikere med andre computere på netværket. Forløbet er som følger:

 Klient starter op, altså maskinen tændes.
 Netkortet undersøger om der er en DHCP server på netværket.
 Netkortet spørger DHCP server: kan jeg få tildelt en IP adresse
 DHCP server svarer og sender en IP adresse

Lag placering i ISOs OSI-model 
På OSI lag 7 (applikationslaget) serviceres DHCP-pakker af f.eks. dhcpd-server-dæmonen, derfor er DHCP en lag 7-protokol.

Protokollen kan under en DHCP-forhandling starte med ikke-routebare source (0.0.0.0) og destinations (255.255.255.255) ip-adresser i lag 3-headeren, men kan senere benytte routebare ip-adresser. Herudover indeholder DHCP-pakker også valide UDP-porte. DHCP-protokollen kan starte med at respektere lag 2-protokollen og kan ende med at bootstrappe sig til at respektere lag 3 (IPv4) og lag 4 UDP-protokollen.

Kilder/referencer 

Internetteknologi
Diadem

Et diadem er et hovedsmykke, der i Antikken havde form som et pandebånd. Senere udviklede diademet sig til en form for bøjle, der lægges om håret. Diademer blev meget moderne i forbindelse med empirestilen omkring 1800. I dag anvendes diademer især af kongelige kvinder og har form af en halv krone som bæres på panden.

Se også 
Tiara

Hovedbeklædning
Kronjuveler
Dialog

Dialog kan have flere betydninger:

 Samtale – to eller flere der skiftevis fører ordet
 Dialog (litteratur) – Bog i dialogform
 Replikkerne i et teaterstykke eller en film
 Dialog: Dansk tidsskrift for Kultur udgivet 1950-1961
Diameter

Diameteren er tværmålet af en cirkel, en korde gennem cirklens centrum (eller længden af denne korde). Diameteren er den største korde i en cirkel. Diameter bruges også om kugle, cylinder og lignende.

Unicode tegnet ⌀ U+2300 "Diameter sign" er symbolet for diameter; men da mange skrifttyper  ikke inkluderer dette tegn kan et almindeligt ø også bruges.

Se også 

 Korde, sekant, tangent og punkt.

Cirkler
Geometriske former
Længde
Diana (gudinde)

Diana er den romerske jagtgudinde, forbundet med vilde dyr og skove. Datter af Jupiter og Latona og tvillingesøster til Apollo. Hun var også månens gudinde og et symbol på kyskhed. Hun pristes for sin styrke, atletiske ynde, skønhed og færdighed indenfor jagt.

Hun er meget lig den græske gudinde Artemis og den etruskiske gudinde Artume.

Diana blev tilbedt i et tempel på Aventinerhøjen, hovedsageligt af underklassen. Slaverne kunne få asyl i hendes templer. Hun blev tilbedt og fejret på en festival 13. august.

Kilder/henvisninger 

Romerske guder
Barndomsgudinder
Naturgudinder
Diarré

Diarré (el. diarre) fra græsk διαρροή (diarroé = gennemstrømme) er en tilstand med hyppig afføring, hvor afføringen har en flydende konsistens. Ordet bruges ofte fejlagtigt til at beskrive "tynd mave"; WHO definerer diarre som tre eller flere ikke faste eller flydende afføringer pr. dag eller oftere, end det er normalt for individet.

Diarré er ikke en sygdom, men et symptom på, at der er noget galt i fordøjelsessystemet eller i kroppens stofskifteproces, evt. en tarminfektion, forgiftning eller som resultat af parasitter, indvoldsorm eller lignende. Selv om diarré ikke er en sygdom i sig selv, kan den blive årsag til langvarig svækkelse og eventuelt også død. Det skyldes det tab af væske og mineraler, som forårsages af de hyppige og væskende afføringer. Den vigtigste behandling af diarré er at drikke rigeligt med vand tilsat salt og sukker. Sukker hjælper til, at kroppen kan optage vand og salt. Ifølge FN's miljøorganisation UNEP er diarré hvert år skyld i 2,2 millioner menneskers død.

Flere typer diarré kan stoppes eller modvirkes med medicin eller probiotika.

Se også 

 Fæcestransplantation
 Hospitalsinfektion
 Irritabel tyktarm

Referencer 

Symptomer
Miljø og samfund
Didaktik

Didaktik er læren om undervisningens mål og indhold. Nogle forskere regner desuden undervisningsmetodik med under begrebet didaktik. I bredere definitioner af begrebet er didaktik synonymt med undervisningslære, dvs. den del af pædagogikken, der beskæftiger sig med bibringelsen af kundskaber.

Begrebsafklaring 
Uddannelsesforskere skelner mellem almen didaktik og fagdidaktik. I fagdidaktikken behandles didaktiske emner inden for det enkelte fag, mens almendidaktikken tager sig af mål og indhold (og evt. metodik) på et mere abstrakt plan, f.eks. spørgsmålet om hvad dannelse er. Forholdet mellem fagdidaktik og almendidaktik er i øvrigt omdiskuteret.

Dannelse anvendes både normativt (som ideal for udviklingen af kompetencer) og formativt (om den proces, der fører til målet). Endvidere har der været en tendens til, at dannelsesdebatten i didaktisk teori definerer uddannelse som kvalifikationer eller tilpasning og dannelse som kompetencer. 

Et forsøg på en mere kompleks indfaldsvinkel er foretaget af musikdidaktikeren Frede V. Nielsen, der skelner mellem:
Videnskabsorienteret didaktik (kvalifikationsdidaktik)
Etnodidaktik (didaktik baseret på hverdagserfaring)
Udfordringsdidaktik (didaktik baseret på aktuelle og relevante samfundsproblemer)
Eksistensdidaktik (didaktik baseret på menneskets grundlæggende vilkår) 

I forbindelse med samfundets digitalisering er der opstået et større behov for en hensigtsmæssig brug af it i undervisningen, og begreber som it-didaktik''' er blevet udbredte.
Det betyder at undervisningen skal være it-baseret og elevaktiverende ud fra forskellige it-værktøjer. Et anvendt redskab inden for it-didaktik er bærbare computere.

 Litteratur 
Jacobsen, Jens Chr. og Bo Steffensen (red.): (2007) Læreruddannelsens didaktik I-IINielsen, Frede V.(1994):Almen musikdidaktik Akademisk Forlag, Kbh.
Jank, W., & Meyer, H. (2009). Didaktiske modeller : grundbog i didaktik (1. udgave ed.). Kbh.: Gyldendal.
Klafki, W. (2011). Dannelsesteori og didaktik : nye studier (3. udgave ed.). Århus: Klim.
Oettingen, Alexander von (2016): “Almen didaktik”. HRF
Qvortrup, A., & Wiberg, M. (Eds.). (2013). Læringsteori og didaktik'' (1. udgave ed.). Kbh.: Hans Reitzel.

Kilder/henvisninger 

Videregående uddannelser i Danmark
Pædagogik
Undervisning
Diftong

En diftong (fra , diphthongos, "tvelyd") eller tvelyd er inden for fonetikken to vokaler, der forekommer sammen i en enkelt stavelse. Eksempler på dansk er [ʌɪ̯] i høj og [œʊ̯] i høvle. I IPA angives en vokal, der ikke danner en stavelse alene, med en bue nedenunder, ⟨◌̯⟩. Modsat diftongerne står monoftongerne, som består af en enkelt vokal.

Se også 

 Sproglyd

Kilder 

Fonetik
Dijon

Dijon er en by i det østlige Frankrig med omkring 150.000 indbyggere.

Byen er préfecture (administrativ by) i Côte-d'Or-départementet og den historiske hovedby i regionen Bourgogne.

Byen er kendt for sin sennep.

Uddannelse 
 Burgundy School of Business

Født i Dijon 
 Karl den Dristige, hertug af Burgund 1467-77
 Charles de Brosses – forfatter
 Henry Darcy – ingeniør
 Gustave Eiffel – ingeniør

Se også 

 Benignus – skytshelgen
 Burgund – historisk statsdannelse
 Dijon FCO – fodboldklub

Byer i Frankrig med over 100.000 indbyggere
Byer i Côte-d'Or
Tour de France-byer
Frankrigs præfekturer
Dirigent

Dirigent har flere betydninger:

 Dirigent (ordstyrer), en leder af et møde eller generalforsamling
 Dirigent (musik), en orkesterleder
 Dirigent, en Korleder
Dirk Hartog Island

Dirk Hartog Island er en ø beliggende ved den australske vestkyst.
Øen har 2 indbyggere, er 80 km lang og 15 km bred.
Øen er kendt for at være det andet sted europæere med sikkerhed satte fod på australsk jord, det første var Cape York Peninsula.
Øen blev opdaget og er opkaldt efter den hollandske kaptajn Dirck Hartog.

Eksterne link 
Dirk Hartog Island 

Øer i Australien
Disciplin

Selvom termen disciplin er flertydig, er der filosoffer, der finder en sammenhæng mellem disse betydninger: "The disciplines characterize, classify, specialize; they distribute along a scale, around a norm, hierarchize individuals in relation to one another and, if necessary, disqualify and invalidate." (Foucault, 1975/1979, p 223)

Disciplin kan fremkaldes ved tvang, eller den kan være udtryk for en selvvalgt holdning hos den disciplinerede. Det sidste forudsætter en fuldstændig overensstemmelse mellem gruppens eller samfundets normforventninger og den enkeltes internaliserede normsæt.

Her mødes disciplinens ufrihed med valgets frihed. (Se også det kategoriske imperativ)

Disciplin stammer som begreb fra træningen af de romerske legionærer. I antikkens krige var det nemlig vigtigt at undgå, at én af ens soldater kom i kamp med to fjender på én gang. Midlet til at undgå det, var eksercits, dvs. træning i at bevæge sig samlet i lige, ubrudte rækker. Deraf kommer igen ordet våbendisciplin for træning i forskellige våbentyper.

Man kan opløse disciplin i følgende fire begreber:
 A) Orden og præcision.
 B) Respekt, ærefrygt.
 C) Høflighed, imødekommenhed.
 D) Arbejdsro.

 Se Akademisk disciplin En gren af en videnskab. Man taler f.eks. om flere discipliner under et fag.
 For det andet betyder det undervisning; vi kender her forbindelsen i ordet discipel, der betyder den, der får undervisning.
 Endelig betyder ordet mandstugt, tugt eller orden, og det er denne sidste betydning, de fleste kender det i skolen og foreningslivet.

Etymologi 
Disciplin ← latin disciplina "instruktioner til en discipel" ← discipulus "elev" ← discipere "forståelse" eller "grundig analyse" ← dis "dele" eller "i stykker" + capere "tage" eller "holde".

Ordet disciplin er kendt siden 1200-tallet. Omkr. 1300-tallet blev det først brugt i betydningen "emne" eller "uddannelsesgren". Først omkr. 1400-tallet kom betydningen "god opførsel som resultat af militær træning" til.

Se også 
 Olympisk disciplin – de olympiske sportsgrene
 Akademisk disciplin – fag der undervises i på universiteter
 Discipline (album) – et album med gruppen King Crimson fra 1981

Noter og referencer 

 Foucault, Michel (1977). Discipline and punish: The birth of the prison. Trans. Alan Sheridan. New York: Vintage. (Translation of: Surveiller et punir; naissance de la prison. [Paris]: Gallimard, 1975).

Pædagogik
Dissektion

Dissektion er opskæring af dyre- eller menneskelig for at undersøge deres indre opbygning.

At dissekere kaldes også at anatomere.

Se også 
 Obduktion
 Systematik (biologi)
 Ligsyn
 Medicolegalt ligsyn
 Vivisektion

Anatomi
Lægefaglige procedurer

de:Dissektion
Divination

Divination (lat divinatio, "forudsigelse" fra divinare, "guddommelig inspiration") også kaldt varselstydning, er et religiøst ritual, hvis formål er at opnå information ved at tyde varsler eller kommunikation fra en overnaturlig agent. Divination er et meget udbredt fænomen, som findes indenfor alle former for religion og i alle verdensdele.

Religionsvidenskabeligt set bruges divination specielt i skriftløse religioner til at bringe en given negativ tilstand tilbage til dens naturlige, neutrale udgangspunkt. Maronerne i Surinam bruger eksempelvis divination som forklaringsmodel, når de står overfor kulturelt set uforklarlige fænomener som uheld, sygdom og død.

Her lader de en metafysisk magt/kraft tale gennem divination og bestemmer derigennem diagnose, årsag og løsning på problemet. Tegntagningen foregår konkret ved eksempelvis tydning af kyllingindvolde, åbning af ølflaske, hellige bundter som bæres på hovedet og ombæring af nylig afdød. Disse fænomener fortolkes af den enkelte landsbys lokale religiøse myndighed, f.eks. medier og spåmænd.

De ud fra divinationen definerede årsager til det givne problem er oftest af religiøs og social art og er for det meste udformet som en slags straf. F.eks. kunne en forstyrrelse af et helligt termitbo medføre, at en ånd påfører overtræderen en åndedrætssygdom. Der kan forekomme specielle diagnoser, som er hæftet sammen med en dertilhørende årsag, men det mest almindelige er, at der gennem divinationen påhæftes en ad hoc årsag til et givent problem. Dvs. at har en uheldsramt person været skyld i en religiøs/social overtrædelse, bliver denne forbrydelse sandsynligvis gennem divinationen udpeget som årsagen til problemet.

På baggrund af dette betragter religionsforskere (f.eks. Richard Price) divinationens funktion som værende en form for juridisk instans i en kultur uden et decideret retssystem. Gennem divinationen formuleres ikke blot kulturens metafysiske regler og behov, men også dens sociale moralbegreber. Divination fungerer således som talerør for sociale konflikter og skaber løsninger som bidrager til at opretholde et egalitært samfundsideal.

Græske afledninger 
Divination hedder på græsk , manteia fra , mantis, "seer".
Deraf kommer suffikset -manti, i mange typer spådom.
 Aritmomanti –  arithmos "tal" – numerologi
 Geomanti – , geo, "jord – tydning af tegn på jorden
 Kiromanti – , cheir, "hånd" – håndlæsning
 Krystallomanti – , krystallos, "is" – krystalkugle mm
 Nekromanti – , nekrós, "død" – tale med de døde

Spiritualitet
Okkultisme
Esoterik
Division

Division har flere betydninger:
 Division (matematik) – er en matematisk operation inden for aritmetikken.
 Division (militær) – er en militær enhed på mellem 6.000 og 25.000 soldater.
 Division (regnskab) – en organisatorisk regnskabsmæssig enhed med en vis selvstændighed.
 Division (sport) – er inden for sportens verden en inddeling af hold i prioriterede grupper.
 Division (spejder) – en sammenslutning af flere spejdergrupper inden for samme geografiske område
 Division (søkrig) – betegnelsen division både om en samling af orlogsfartøjer, og om opdelingen af besætningen på et orlogsfartøj
 Division (subnational enhed) – en administrativ enhed, der anvendes i Bangladesh, Burma (Myanmar), Indien og Malaysia
 Række (biologi) – svarer til den taksonomiske division i botanikkens verden.
Diæt

En diæt er en kostplan tilrettelagt for at opnå et givet mål. Det er ikke ualmindeligt at høre ordet diæt brugt synonymt med slankekur; dette er kun delvist korrekt, da diæter foruden at have vægttab som mål også kan tilrettelægges med henblik på vægtøgning, eller med et mål der intet har med vægt at gøre – for eksempel at afhjælpe en række sygdomme eller tilstande. Det nok mest almindelige eksempel er en diabetiker, der gennem diæt kan kontrollere sit blodsukkerniveau.

Eksterne henvisninger 
 2004-02-23, Sciencedaily: Food Tastes Stronger When You're Hungry.  

Ernæring
Doggerbanke

Doggerbanke er en sandbanke beliggende i Nordsøen ca. 100 km ud for Storbritanniens kyst. Banken er opstået som moræne under den sidste istid, og over banken er der kun 13 m vand.

På grund af den lave vanddybde har Doggerbanke traditionelt været et godt område for fiskeri af torsk og sild. Navnet er afledt af "dogger", en betegnelse for et gammelt hollands skib, der fiskede med vod.

Under den russisk-japanske krig opstod den såkaldte Doggerbankeaffære, da den russiske flåde beskød britiske fiskerbåde.

Knudepunkt for vindenergi 
I marts 2017 annoncerede Energinet planer om at undersøge muligheden for at skabe en kunstig ø på på 6 km2, som kan blive et vigtigt knudepunkt i nordsølandenes elsystem. Danmark, Holland og Tyskland vil i samarbejde undersøge muligheden for at opføre den kunstige ø, som ideelt vil skulle forsyne 80 mio. europæere med strøm.

Den kunstige ø skal dannes af 200 millioner kubikmeter sand, og den vil kunne samle strøm fra flere tusinde havmøller, i alt 30 gigawatt.

Kilder

Se også 
 Doggerland

Rev i Danmark
Nordsøen
Dogme

Et dogme (af græsk δόγμα dógma: "mening", "læresætning") er en religiøs eller ideologisk trossætning, doktrin eller grundantagelse (aksiom), som ikke er til diskussion af trosgrunde eller af mytologiske årsager.

Videnskabelige beviser og analyser vil derfor ikke anfægte et dogme.

Et dogme i kristendommen er f.eks. kødets opstandelse. Fra et naturvidenskabeligt synspunkt giver en sådan forestilling ikke mening, men videnskaben og det kristne dogme taler om to forskellige ting, nemlig om noget fysisk og noget åndeligt.

Dogmatik er den teologiske disciplin, der behandler de kristne dogmer.

Se også 
 Dogme95
 Dogme2000
 Treenighedens dogme

 
Religiøse doktriner og tro
Mytologi
Filosofi
Filosofiske grundbegreber
Antagelse
Principper
Doktrin

Doktrin (latin doctrina) er et vidensområdes eller trossystems læresætninger, "instruktioner", lærte principper eller standpunkter, som udgør et sandt hele ifølge en eller flere forfattere.

Den græske analogi for en doktrin er katekismus.

I moderne sprogbrug anvendes ordet doktrin om principielle (udenrigs)politiske standpunkter, se Politiske doktriner

Se også 
 Dogme
 Grundantagelse
 Antagelse
 Tro
 Religion
 Kætter

Dogmer
Filosofi
Filosofiske grundbegreber
Religiøse doktriner og tro
Dokument

Et dokument er en vis afgrænset mængde af information registreret på et medium. Et dokument kan håndteres som en enhed i en dokumentationsproces. Et dokument kan indeholde tekst, billeder, logoer, varemærker, piktogrammer m.v. 

Et dokument kan være en publikation, et upubliceret dokument eller en grå publikation. 

Dokumenter kan omfatte alt enkeltstående repræsentation af betydning, men henfører i dag oftest til fysiske bøger, skrevne sider eller virtuelle dokumenter i elektronisk form/digitalt format (edb), som kaldes en dokumentfil.

Dokumenttyper 
Dokumenter bliver ofte klassificeret som:
 fortroligt, privat, hemmeligt, udkast, original, kopi, bevis (eng. proof), detaljeret plan (eng. blueprint)

Der er accepterede standarder for visse dokumentanvendelser såsom:
 Erhverv og regnskab: regning, bon, kvittering, faktura, kontoudskrift, forslag, kontrakt, ansøgning...
 Retsligt og politisk: fuldmagt, visum, flyveblad, certifikat, licens, Gazette, ...
 aftaledokument: købekontrakt, skøde,...
 bevidnelser: attest, eksamensbevis, lægeerklæring, pas, legitimation,...
 Tilladelser: kørekort, våbentilladelse, fisketegn, byggetilladelse, adgangskort,...
 Værdipapirer: obligation, aktie, pantebrev,...
 Akademisk og videnskabeligt: afhandling, bilag, Artikel, ...
 Teknisk og handelsspecifikt: White paper (rapport, der identificerer en række problemer og giver løsningsforslag), datablad ...
 Media og markedsføring: avis, reklame, ugeblad, magasin, brochure, katalog, Brief, Mock-up (en model, der viser det færdige produkt, men som ikke (nødvendigvis) er funktionsdygtig), Script, ...
 Andre: rapport, notat, bog, hæfte, skolestil, problemregning, brev,...

Sådanne standarddokumenter kan skabes på grundlag af en tekstbehandlingsskabelon eller regnearksskabeloner. De kan også dannes af database rapportgeneratorer.

Dokumenter er udgivet under en eller anden form for ophavsret, selv hvis det ikke står på dokumentet. Eksempler:
 GFDL

Dokumenter som historiske kilder 
Inden for den historiske kildekritik vægtes dokumenter som "levn", dvs. som direkte efterladenskaber fra den periode eller begivenhed, man søger viden om. Der er dog en klar forskel i pålideligheden hos de enkelte typer af dokumenter. Blandt de mest pålidelige finder man offentlige dokumenter, hvis indhold har været kendt i samtiden og derfor kan forventes at være blevet korrigeret, hvis indholdet var i modstrid med samtidige vidners oplevelser.

Se også 
 Litteratur
 Seddel
 Pengeseddel
 Bestseller
 Dokumentation

Kilder/referencer 
 Michael K. Buckland – (Engelsk tekst)  – diskussion af hvad der er et dokument.

Tekster
Biblioteks- og informationsvidenskab
Domuyo

Domuyo er vulkan i Argentina, der med en højde på 4.707 m er det højeste bjerg i Patagonien.

Vulkaner i Argentina
Bjerge i Sydamerika
Domæne

Domæne (af latin: domus, "hus" eller "hjem") har flere betydninger:

 Proteindomæne - en funktionel og strukturel del af et proteinmolekyle
 Domæne (biologi) – en enhed omfattende et eller flere riger
 Domæne (fysik) - grundelementet i en magnet. Se under "Ferromagnetisme".

Internet
 Internetdomæne – en eller flere sammenhørende IP-adresser på internettet
 Top-level internetdomæner – et topdomæne reserveret et land eller en type af organisation
 Generisk topdomæne – et topdomæne, der er knyttet til en bestemt type af organisation
 Nationalt topdomæne – et topdomæne reserveret til et land
 Domænenavn – navnet på et domæne på internettet
 DK Hostmaster A/S – et dansk firma der holder styr på de danske internetdomænenavne (.dk)
 Domain Name System – en DNS-server oversætter et domænenavn til en IP-adresse

Se også 
 Domænegård - tyske statsejede gårde i Sønderjylland før 1920
Drabant

Ordet drabant kommer fra nedertysk og betyder "følgesvend". Afledt af dette har ordet flere betydninger eller specialiseringer:

Generel betydning 
 Drabant (astronomi) – en drabant er et objekt (måne eller satellit) i kredsløb om en planet.
 Militær livvagt for kongelige eller øverste officerer
 Denne betydning indgår sammensætninger som Drabantgarden og Drabantsalen
 Drabantby eller satellitby er en by i udkanten af en større by som den afhænger af

Navne på ting eller grupper 
 Drabant (bådtype)
 Drabant (band)

Se også 
 Trabant
Drakme

Drakmer er navnet på den valuta, der blev brugt i Grækenland indtil indførelsen af euroen i 2002. 1 drakme svarer til 100 lepta.

Antikkens drakme 
Drakmer var navnet på en af mønttyperne i antikkens Grækenland. Ordet "drakmer" kommer fra verbet drassomai (δράσσομαι), som betyder "at gribe". Oldgræsk δραχμή kan derfor nok bedst oversættes som "en håndfuld".  Navnet overlever i den muslimske mønt, dirhamen.

En drakmer var i oldtiden den almindelige dagløn for en arbejder eller en fodsoldat. 100 drakmer udgjorde en mine, mens 60 miner udgjorde en talent. En talent tilsvarede dermed 6.000 daglønninger. En drakme udgjorde seks oboler, som igen var otte khalkoi - den mindste af møntenhederne i antikkens Athen.

Moderne drakmer 
Grækenlands første møntenhed efter uafhængigheden fra det Osmanniske Rige var føniksen drakmer, opkaldt efter antikkens mønt, blev indført i 1832. Grækenland blev medlem af den Latinske møntunion i 1868, og drakmerens værdi var derefter sat til en Fransk franc.

Den Tyske besættelse under 2. Verdenskrig afstedkom en hyperinflation, og en ny drakmer blev indført i 1944, med én ny drakmer = 50.000.000.000 gamle drakmer.

I 1954 måtte man igen indføre en ny drakmer, denne gang med én ny(ere) drakmer = 1.000 drakmer; dens værdi var sat til 30 drakmer = 1 Amerikansk dollar. Senere begyndte drakmeren igen at tabe sin værdi.

Den 1. Januar 2002 blev drakmeren erstattet af Euroen, kursen var dengang 340,75 drakmer = 1 euro.

Referencer

Se også 

Historiske møntenheder
Grækenlands økonomi
Drot og marsk

Drot og marsk er en opera af Peter Heise med libretto af Christian Richardt efter Carsten Hauchs skuespil Marsk Stig (1850). Operaen blev uropført på Det Kongelige Teater i København den 25. september 1878. 
 
Heise kaldte selv operaen et tragisk musikdrama, idet han brød med datidens faste operaskabelon for at skabe et sammenhængende musikdrama i tidens nye stil. Handlingen er baseret på historien om Marsk Stig og mordet på Erik Klipping i Finderup Lade. Ideen til operaen kom fra Hauchs skuespil, som Peter Heise havde skrevet en ouverture til i 1858. I librettoen, som blev udgivet i 1876, er Christian Richardt ofte gået tilbage til de danske folkeviser. Operaen er den danske opera fra det 19. århundrede, som har holdt sig bedst på Det Kongelige Teaters repertoire. I 2006 kom operaen med i den danske kulturkanon for partiturmusik.

Roller

Synopsis 
Operaen er baseret på de historiske begivenheder, der førte til mordet på Erik Glipping i 1286. Kongen er en uforbederlig skørtejæger, og da han forfører Ingeborg, gift med Marsk Stig, arrangerer marsken en sammensværgelse mod kongen. Marsk Stig forvises, og Ingeborg begår selvmord.

Diskografi 
 Drot og marsk, Poul Elming, Bent Norup, Eva Johansson, Inga Nielsen, Aage Haugland, Radiokoret og Det Kongelige Kapel, dirigeret af Michael Schønwandt (Chandos)

Kilder 
 Det Kongelige Biblioteks side om Drot og marsk 
 Kulturministeriet om Drot og marsk 
 Drot og marsk og historietraditionen 
 The Viking Opera Guide, red. Holden (Viking, 1993) 
 Penguin Guide to Opera on Compact Discs (1993)

Operaer på dansk
Kulturkanonen
Musik i 1878
Drømmemil

En drømmemil er det at gennemføre et løb på en mil (1.609,344 meter) på under fire minutter. I 1954 gjorde englænderen Roger Bannister det som den første på tiden 3 minutter og 59,4 sekunder. Den første dansker til at løbe en drømmemil var Gunnar Nielsen i 1956 på tiden 3 minutter og 59,2 sekunder. 

 

Mellemdistanceløb (løbesport)
Duborg-Skolen

Duborg-Skolen er en dansk skole i Flensborg. Skolen rummer både en folkeskole (fællesskole) og et gymnasium (gymnasial overbygning).

Skolen ligger på tomten af det forhenværende Duborg slot på Duborg Banke. Bygningen er med sin beliggenhed meget synlig i Flensborgs bybillede.

Historie 
Den 5. maj 1920 ønskede en forældrekreds at oprette en dansk privatskole i Flensborg, efter at det igen var blevet lovligt at undervise på dansk (takket den nye Weimarforfatning) . Allerede den 15. oktober 1920 startede den nye skole i Hjemmet i Mariegade, hvor nu byens danske teater har hjemme. Den 16. april 1923 flyttede skolen ind i den nybyggede skolebygning på Duborg Banke og fik navnet Duborg-Skolen. Bygningen er opført i stilen Bedre Byggeskik. Dens arkitekt var Andreas Dall, der var også Skoleforeningens første formand.

Efter anden verdenskrig ønskede forældrene at eleverne kunne få en dansk gymnasieafslutning og fra 1949 tilbød skolen også studentereksamen efter dansk mønster, som dog ikke blev anerkendt af den tyske stat. Først efter København-Bonn-erklæringerne i 1955 fik skolens studentereksamen tysk anerkendelse og gav dermed adgang til studier såvel i Danmark og Tyskland. I 1971 oprettedes ungdomskollegiet ved Frueskoven som bosted for udenbys elever. I 1979 blev den treetagers tilbygning tegnet af arkitekterne Friis & Moltke indviet. I en periode kom elevtallet op over 1000 elever. For at aflaste skolen blev der i 2008 opført A.P. Møller Skolen i Slesvig. En grundlæggende renovering og udbygning af skolen begyndte i 2015.

På Duborg Skolen undervises elever fra 7. klasse og op til 13. klasse. Skolen havde i 2015 527 elever, der bliver undervist af 70 lærere. Eleverne undervises på dansk i næsten alle fag. I tysk undervises derimod på modersmålsniveau parallelt med dansk.

Rektorer 
 indtil 01.11.1920 Julius Bogensee
 1920-1921 Jens Kristian Pedersen
 1921-1940 Andreas Hanssen
 1941-1946 Bernhard Hansen
 1946-1962 Henry Jensen
 1962-1989 Knud Fanø
 1989-2003 Erik Jensen
 2003-2019 Ebbe Benedikt Rasmussen
 2019- Heino Aggedam (f. 1975)

Kendte afgangselever fra skolen 
(Med studentereksamen hvor ikke andet anført)
 Sven Gaul
 Sebastian Hackert (1978-2009), musikproducer, student 1995
 Karin Johannsen-Bojsen
 Jørgen Kühl
 Dieter Paul Küssner (realeksamen)
 Siegfried Matlok
 Flemming Meyer
 Karl Otto Meyer (præliminæreksamen)
 Uwe Prühs
 Michael Schulte
 Anke Spoorendonk
 Mikael Witte
 Stefan Seidler

Noter

Litteratur 
 Lone Anker Jakobsen: Duborg-Skolen 1920–1995, Flensborg 1995, .
 Ebbe B. Rasmussen m.fl. (red.) (2010): Duborg-Skolen – 90 Års Jubilæum, Flensborg.

Eksterne henvisninger 

 Duborg-Skolens hjemmeside 

Uddannelse i Flensborg
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Flensborg
Gymnasier i Tyskland
Danske uddannelsesinstitutioner i Sydslesvig
Duemælk

Duemælk er et sekret, der produceres i kroen hos duer og er ungernes eneste føde de første cirka fem dage. Duemælk består af ca. 11-13 % protein og ca. 5-7 % fedt. Begge køn har en kro, og det har den fordel, at også hannen kan producere mælk til ungerne.

Mælken har en, for mennesker, ubehageligt lugt og kan beskrives som "oste-agtig".

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Poul Hald-Mortensen (red. Hans Hvass), Danmarks Dyreverden, 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978, bind 7, side 255. .

Duefugle
Dum Dum

Dum Dum er en lille gruppe byer nordvest for Kolkata (tidligere Calcutta) i Vestbengalen i Indien.

Her ligger Netaji Subhash Chandra Bose International Airport, tidligere kaldet Dum Dum-lufthavnen.

En ammunitionenstype har fået tilnavnet "dum dum" efter at briterne producerede den til deres våbenarsenal i Dum Dum.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Vestbengalen
Dunkerque

Dunkerque er en industri- og havneby i Nordfrankrig. Den ligger ca. 20 km vest for byen De Panne ved den belgiske grænse.

Byen er både et af de fem underpræfekturer i departementet Nord og en kommune i regionen Hauts-de-France.

Den er også hovedby i arrondissementet af samme navn, som stort set svarer til den franske del af Westhoek i Fransk Flandern.

Den har 90.000 indbyggere kaldet Dunkerquois. Sammen med seksten nabokommuner danner byen en interkommunal enhed Communauté urbaine de Dunkerque Grand Littoral med en samlet befolkning på næsten 200.000.

Oprindelig var Dunkerque flamsksproget. I dag er størstedelen af befolkningen i byområdet fransktalende. Der er et flamsktalende mindretal. Byen hedder Duunkerke på vestflamsk, som betyder „klit-kirke“; Dunkerque er en forfranskning.

Økonomisk har byen betydning pga. havnen ved den Engelske Kanal. Den har en årlig godsomsætning på 40.000.000 til 50.000.000 ton. Havneområdet er det tredjestørste i landet efter Marseille og Le Havre.

Mere end 330.000 britiske og allierede soldater blev evakueret fra kysten fra 29. maj til 3. juni 1940 i forbindelse med slaget ved Dunkerque. Byen er også berømt for sine karnevalfester, som tiltrækker besøgende fra hele regionen.

Fodnoter

Eksterne henvisninger 

Byer i Nord
Tour de France-byer
Durango

Durango har flere betydninger:

 Durango (stat) – delstat i Mexico
 Durango (by) – hovedstaden delstaten Durango i Mexico
 Durango, Colorado – by i Colorado, USA
 Durango, Spanien – by i Vizcaya, Spanien
Almindelig durra

 
Almindelig Durra (Sorghum bicolor) eller Milo er en enårig, urteagtig plante med en stiv, opret vækst, der minder om majsplantens. Det er en af de mest tørketålende afgrøder og er meget dyrket i Asien og Afrika.

Verdensproduktion

Beskrivelse 
Fra samme rodsystem dannes to-tre skud, der er runde i tværsnit og marvfyldte. På skuddene sidder de toradede, spredtstillede blade, som er lancetformede, flade og helrandede med tydelig midterribbe. Begge bladsider er lyst grågrønne. Blomstringen foregår i forsommeren (afhængigt af voksestedets klima) og den består af endestillede, mere eller mindre åbne toppe. Frugterne er runde nødder, der kan være hvide, gule eller røde – alt efter sorten.

Rodnettet er meget kraftigt udviklet i forhold til bladmassen. Det sammen med en evne til at rulle bladene sammen, gå i dvale og et voksagtigt lag på kutikula gør planten til én af de mest tørketålende afgrøder. Hele artens genom er kortlagt

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3,00 x 1,00 m (300 x 100 cm/år).

Hjemsted 
Arten stammer oprindeligt fra savanneområderne i Afrika. Disse områder havde en langt mere nordlig udbredelse ved indledningen af artens dyrkningshistorie. Den er siden via dyrkning spredt til hele det øvrige Afrika, Indien, Australien samt Mellem- og Sydamerika.

I området Benishangul Gumuz Regional State, som ligger på de vestvendte bjergskråninger ned mod Etiopiens grænse mod Sudan findes arten vildtvoksende i åbne skove sammen med bl.a. Combretum hartmanniatum (en art i familien Combretaceae, som tilhører Myrte-ordenen), Crinum bambusetum (en art af Hagelilje), Oxytenanthera abyssinica (en art af Bambus), Stereospermum kunthianum (en art i Trompettræ-familien), Strychnos inocula (en art i familien Loganiaceae, som tilhører Ensian-ordenen), og græsarter af slægterne Cymbopogon (slægten, hvor også Citrongræs findes), Hanespore, Hyparrhenia og Pennisetum

Anvendelse 
Der findes to sortsgrupper: ”Sød” Durra, som dyrkes for bladmassens skyld, dvs. til dyrefoder, og Durra, der høstes for frøenes skyld, altså som mad til mennesker. Den sidste gruppe er én af de mest dyrkede kornsorter i Asien og Afrika.

Noter

Eksterne links 
 Tiscali leksikon: Durra  
 Tiskali leksikon: Sorghum  

Korn
Nytteplanter
Durskalaen

En durskala (latin) er en skala, der hører til en durtoneart. Durskalaen har en lysere og lettere klang end modsætningen – molskalaen. Dur- og molskalaerne anvendes mest i vestlig populærmusik (og altså ikke i for eksempel gammel kirkemusik, orientalsk musik og andre musikstile, der er forskellige fra den mest hørte musik i vesten). Skalaen har tidligere, hvor man anvendte skalaer med udgangspunkt fra alle toner, haft navnet ionisk skala, men har, efter dur-mol-tonaliteten er blevet populær, ændret navn.
Hør en F-durskala her:

Opbygning
Skalaen er opbygget som følger:
1-1-½-1-1-1-½
Talene angiver om afstanden fra den ene til den anden tone er en hel eller en halv.

Tonerne i durskalaen har navne:

do, re, mi, fa, sol, la, si,  er de italienske navne på noderne c, d, e, f, g, a, h. Brugen af navnene på denne måde kaldes Absolut solmisation, og stammer fra et vers brugt i gregoriansk kirkemusik.

Men navnene bruges også for trin i tonearterne i stedet for til bestemte toner. Således at toneartens grundtone altid benævnes do. Brugen af navnene på denne måde kaldes Relativ solmisation.

1. tone = do
2. tone = re
3. tone = mi
4. tone = fa
5. tone = sol
6. tone = la
7. tone = bi

C-durskala

C-durskalaen er betegnelsen for en durskala som har tonen C som tonika eller grundtone. Den består, som alle andre durskalaer, af en bestemt rækkefølge af hel- og halvtonetrin også kaldet store og små sekunder. Denne såkaldte durformel: 2 heltonetrin + 1 halvtonetrin + 3 heltonetrin + 1 halvtonetrin danner således en tonerække eller tonetrappe fra tonen C til det C som ligger en oktav højere. 

I C-durskalaen bliver denne trappe af sekunder til følgende toner: C-D-E-F-G-A-H-C (i Nordeuropa kaldes tonen B for H)

Se også 
 Dur – med mere information om både dur-skalaen, -tonearten og -akkorden
 Ionisk skala – den kirketoneart, der er identisk med en durskala

Musikteori

id:Skala mayor
Dværgflagermus

Dværgflagermusen (Pipistrellus pygmaeus) er en flagermus, der er udbredt i Europa og muligvis længere mod øst. I Danmark er den almindelig. Den kan kun skelnes fra pipistrelflagermusen på forskelle i ultralydsskriget og DNA.

Udseende 
Kropslængden er 40 mm og vingefanget ca. 21 cm. Vægten er omkring 5 gram. Udover pipistrelflagermusen ligner den troldflagermus og skægflagermus. De er begge større end dværgflagermusen. Skægflagermusen mangler næsten lappen bag sporebrusken, og ørelåget (tragus) er smallere og mere tilspidset. Troldflagermusen skulle kunne kendes på, at femte finger er over 44 mm og tommelfingerens frie del er længere end håndleddet er bredt.

Levevis 
Dværgflagermusens flugt er forholdsvis retlinet med enkelte sving og løkker. Den flyver i lav højde gerne tæt langs med f.eks. skovbryn og hegn.

Udbredelse 
Dværgflagermusen er almindelig og udbredt over hele landet, bortset fra Bornholm. Den er meget almindelig på den skandinaviske halvø op til 64. nordlige breddekreds. Den er desuden udbredt i Storbritannien, Irland og den Iberiske halvø, mens den er mindre hyppig i Centraleuropa, hvor pipistrelflagermusen dominerer. Mod øst er dens udbredelse ukendt.

Af og til kan man møde store kolonier af denne flagermuseart. Flagermusen overvintrer gerne i bygninger og hule træer.

Dværgflagermusen er, som alle de andre 13 danske flagermusearter, fredet.

Kilder/henvisninger 

 Birger Jensen: Flagermus. Natur og Museum, nr. 2, 1988.
 Herluf Winge (1857-1923). Bind 5: Pattedyr i bogserien Danmarks Fauna. Gads Forlag 1908

IUCN Rødliste - ikke truede arter
Småflagermus
Danske arter i Habitatdirektivet
Danmarks pattedyr
Dyrehave

Dyrehave kan henvise til flere artikler:
 Dyrehave (indhegning) – en indhegning med klovbærende vildt
 Dyrehave (Als Sogn) – et areal i Als Sogn
 Dyrehave (Gjerrild Sogn) – et areal i Gjerrild Sogn
 Dyrehave (Radsted Sogn) – et areal i Radsted Sogn
 Dyrehave (Reerslev Sogn) – en bebyggelse i Reerslev Sogn
 Dyrehave (Tandslet Sogn) – en bebyggelse i Tandslet Sogn
 Dyrehave (Vemmetofte Sogn) – et areal i Vemmetofte Sogn
 Dyrehave (Klelund - Hovborg Sogn) – et areal i Hovborg Sogn
 Dyrehave (Slesvig) – skovområde beliggende vest for byen Slesvig i Sydslesvig

Dyrehaven er københavnernes betegnelse for Jægersborg Dyrehave.

Jordbrug
Dyresamfund

Dyresamfundet består af de dyrearter, der forekommer naturligt i en bestemt biotop, for eksempel i en højmose eller i en bøgeskov. Når arterne betragtes som samfund, ligger der også det i det, at de er gensidigt afhængige af hinanden. De danner en bevægelig, men gensidigt afbalancerende homøostase.

Kilder 
 

Økologi
Dæmon

En dæmon er en særlig ånd eller guddommelig magt.

På græsk betyder ordet δαίμων (daímōn) beskyttende ånd, og på latin betyder ordet daemōn vejledende eller beskyttende ånd. På moderne dansk betegner en dæmon især en ond ånd eller magt.

Som dæmoni betegnes tilstande eller handlinger, der antages at udspringe af dæmoners påvirkning. Ordet bruges desuden nærmest synonymt med djævelskhed eller slet og ret ondskab. Dæmoni har haft en betydelig plads i den folkelige kristendom, hvor alt uforklarligt eller tilsyneladende ondsindet blev tilskrevet indvirken fra dæmoner. De voldsomme hekseprocesser og inkvisitionen byggede ligeledes på en hårdnakket tro på dæmoner.

Græsk og romersk mytologi og filosofi 

En dæmon er hos Homer og andre grækere en guddom eller dennes natur og magt. Særligt bruges det om væsener af lavere rang, fx halvguder, heroernes sjæle og mindre, lokale naturguddomme.

Efter Platon kom den folkelige opfattelse til udtryk, at hvert menneske har tilknyttet en særskilt dæmon, der fungerer som et "dobbeltvæsen" eller en skytsånd. Sokrates havde en daimónion, der advarede ham mod at gøre bestemte ting. Ellers opfattes dæmonen som den ånd, der har bosat sig i et menneske og udgør dets sjæl, medens visse rationaliserende bevægelser som stoikerne indvendte, at denne daimon ikke var et selvstændigt åndsvæsen, men i stedet det guddommelige og fornuftige i ethvert menneske.

Jødisk kristen opfattelse 

Siden bruges daimon især om lavere, ondsindede væsener, og det er i denne betydning, at ordet er kommet ind i dansk. Sådanne lavere guddomme og ånder forekommer med skiftende hyppighed og betydning i stort set al folketro og traditionel religion. I nordisk mytologi kender vi fx vætterne. Ifølge den jødisk-kristne teologi er dæmoner faldne engle, som Satan drog med sig i sit fald.

Se også 
 Heks
 Trolddom
 Angst

Referencer 

Sagnfigurer
 
Religion
Døgn

Et døgn eller dag er en periode på 24 timer. På oldnordisk hed døgnet solarhringr, sol-ring. "Solringen" var delt i áttir, ottendedele. 

Jordens rotation om sin egen akse er årsag til skiftet mellem nat og dag. I praksis er en "dag" ofte det samme som et døgn, altså tiden fra solopgang til næste dags solopgang. Derfor bestemmes døgnets længde i virkeligheden af hastigheden af Jordens rotation og dens omløbshastighed om Solen. Da Jorden ikke bevæger sig lige hurtigt overalt i banen rundt om Solen, men roterer nogenlunde med samme hastighed om sig selv, så vil et vilkårligt punkt på kloden ikke altid være 24 timer om at vende ind mod Solen. Et døgn er derfor defineret som den tid det i gennemsnit tager Solen at stå i syd, også kaldet et middelsoldøgn.

Det tidspunkt, hvor solen står højest på himlen, kaldes "sand middag" (fra latin: versus meridies), og tiden fra en sådan til den næste hedder et "sandt soldøgn" (fra latin: versus stella dies). Et sandt soldøgn har samme længde, men længden af henholdsvis den belyste og den skyggede periode (dag og nat) varierer med årstiderne, og i praksis regnes med et middelsoldøgn med en konstant længde.

Døgnets inddeling i 24 timer stammer fra antikken, hvor nogle kulturer brugte et tolvtalssystem.

Noter

Kilder 

 www.sproget.dk 

Tidsenheder
Kalendere
Ea

Ea, Eä og EA har flere betydninger:
 Ea (gud) – gud for visdom og vand i babylonisk-assyrisk mytologi
 Ea (pigenavn) – et dansk pigenavn
 Eä – i J.R.R. Tolkiens univers navnet på den skabte verden
 Litra EA – betegnelsen for en serie elektriske lokomotiver ved DSB
 Electronic Arts – en Computerspilsudvikler, der ofte forkortes EA
East London

East London (afrikaans: Oos-Londen, xhosa: Imonti) er en vigtig sydafrikansk havneby ved det Indiske Ocean med omkring 500.000 indbyggere.

Byer i Sydafrika
Havnebyer
Eau de cologne

Eau de Cologne er et fransk navn og betyder Kølnervand. Navnet skyldes, at man netop i Köln har udtrukket forskellige naturdufte ved hjælp af alkohol. Blandingerne af disse essenser blev solgt i fortyndet form, beregnet til finere hygiejne eller som adstringerende og kølende middel for damer af det bedre borgerskab.

Den præcise sammensætning af en flaske eau de cologne er en fabrikationshemmelighed, men mange af duftene har været mønsterdannende i vores beskrivelser af naturdufte. Duften af kølnervandet 4711 har således en umiskendelig lighed med de knuste blade af visse arter af Timian (Thymus), f.eks. Thymus pulegioides. Navnet 4711 stammer fra det matrikelnummer, som huset fik, hvor kølnervand først blev lavet.

Nu om stunder er det stort set ukendt, at det (tydeligt anderledes duftende) Original Eau de Cologne fra firmaet "Farina gegenüber" var det første produkt. Firmaets grundlægger, Johann Maria Farina (1685 – 1766), blandede i året 1709 en duft af olier fra citron, appelsin, bergamot, mandarin, lime, ceder og grapefrugt samt forskellige urter. Den kaldte han for "Eau de Cologne" til ære for sin hjemby, og på den måde blev han opfinderen af det "Kølnervand", som endnu i dag bliver fremstillet af firmaet efter den uændrede opskrift.

Links 
 http://www.eau-de-cologne.de 

Parfume
Éclair

Éclair er et aflangt bagværk lavet af vandbakkelsesdej fyldt med creme og toppet med glasur. Dejen, er den samme som man bruger til profiterole, den er typisk formet i en aflang form med en kagesprøjte og bagt indtil den er sprød og hul indeni. Når den er kølet af bliver den fyldt med kagecreme (crème pâtissière) med vanilje-, kaffe- eller chokoladesmag, eller flødeskum og herefter dækket med glasur eller fondant. Andre typer fyld er pistache- og romcreme eller kastanjepuré. Glasuren er nogle gange karamel, hvilet kaldes bâton de Jacob.

Etymologi 
Navnet kommer af det franske ord éclair, der betyder "lynglimt", hvilket de har fået, da de ofte bliver spist meget hurtigt (som et lyn).

Historie 
Éclairen stammer fra 1800-tallet i Frankrig, hvor de blev kaldt "pain à la Duchesse" eller "petite duchesse" indtil 1850. Ordet kendes første gang i skrevne kilder på fransk fra 1860. Nogle madhistorikere mener, at den første éclair blev fremstillet af den berømte franske kok Antonin Carême (1784–1833).

Se også 
 Det franske køkken

Referencer

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Kager
Mad fra Frankrig