alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Kuiperbæltet

Kuiperbæltet er en samling af asteroider, dværgplaneter og kometer (Kuiperbælteobjekter, KBO) i et kredsløb uden for planeten Neptun. Bæltet er opkaldt efter astronomen Gerard Kuiper.
 
Afstanden fra Solen er mellem 30 og 100 AU.

Der menes at være mere end 70.000 objekter større end 100 km i Kuiperbæltet. Kuiperbæltet anslås til at have 300 gange mere masse end asteroidebæltet mellem planeterne Mars og Jupiter.

En anden kilde vurderer Kuiperbæltets samlede masse til at være en tiendedel af Jordens masse.

Kuiperbæltet inddeles i to dele: Det ene bælte bevæger sig i en næsten cirkulær bane, der nærmest følger ekliptas plan. 

Det andet bælte bevæger sig mere elliptisk, hvor banehældningen mod ekliptika er ret stor op til 30°. Man kan fysisk se forskel på de to baner, idet de kuiperkloder der befinder sig i de cirkulære baner, er markant mere røde end kloderne i de elliptiske baner. Den røde farve kan skyldes fotokemiske reaktioner, hvor metanis og is af kvælstof har dannet mere komplicerede organiske molekyler. 

Det første bælte er sandsynligvis dannet der hvor det befinder sig nu, hvorimod det andet er dannet tættere på solen, i nærheden af Jupiter. Jupiters tyngdekraft har slynget iskloderne bort, hvor nogle af dem er end i Kuiperbæltet.

Kuiperobjekter 
 Pluto
 Hydra (måne)
 Charon (måne)
 Quaoar
 Sedna (2003 VB12)
 Eris (dværgplanet)
 Dysnomia (måne)
 1992 QB1
 Orcus
 2002 AW197 700 km i diameter
 28978 Ixion

Se også 
 Solvind

Ekstern henvisning 

 Site om Kuiper-bæltet af David Jewitt, University of California

Noter 

Solsystemet
Uranus (planet)

Uranus er den syvende planet fra Solen i Solsystemet og var den første planet der blev opdaget i historisk tid. William Herschel opdagede d. 13. marts 1781 en tåget klat, som han først troede var en fjern komet. I slutningen af 1781 konkluderede han at himmellegemet bevægede sig i en planetbane. Uranus er en gasplanet og er, målt på diameteren, solsystemets tredjestørste planet efter Jupiter og Saturn. Uranus er opkaldt efter Jupiters morfar og farfar Uranos.

Uranus' middelafstand til Solen er 19,19 gange så stor som Jordens, det er dobbelt så langt som den sjette planet Saturn. Det tager sollyset 2,65 timer at nå Uranus. Uranus ligger ned i forhold til de andre planeter, med en hældning på 97,9°. Det tyder på at Uranus har været ramt af en massiv planet efter dannelsen. Yderligere er magnetfeltets akse 59° forskudt for rotationsaksen og skærer ikke centrum.

Ringe 

Uranus har et ringsystem på samme måde som Saturn har det, omend Uranus' ringe langt fra er så imponerende som Saturns.

Ringene om Uranus blev opdaget ved et tilfælde, da man i 1977 observerede Uranus passere foran en stjerne – sådanne observationer kan fortælle om planetens størrelse og noget om atmosfæreforholdene – og registrerede ti »ekstra« formørkelser; fem før og fem efter selve Uranus' passage. Man konkluderede at Uranus har fem ringe, og beregnede sig til at den yderste ring er knap 100 km bred, mens de øvrige 4 er ca. 10 km brede.

Måner 
I 2018 kender man 27 måner i kredsløb om Uranus; se artiklen Uranus' måner. De kan groft opdeles i de fem der blev opdaget inden rumfartens tidsalder, som samtidig er de fem største. Herefter har man ved hjælp af billeder fra rumsonden Voyager 2, samt observationer fra jord-baserede observatorier opdaget yderligere 22 måner.

Kilde
Saturn

Saturn er den sjette planet fra solen i vores solsystem. Det er den næststørste planet i solsystemet efter Jupiter. Saturn kendes på sine markante ringe, som består af utallige små is- og stenpartikler. Tidligere mente man, at dette ringsystem var noget enestående for Saturn, men det har senere vist sig at både Jupiter, Uranus og Neptun har tilsvarende, men langtfra så markante ringsystemer. Ved planetens nordlige pol befinder sig et fænomen kaldt Saturns heksagon.

Måner 

I 2023 er der 145 kendte måner i kredsløb omkring Saturn. I kategorien Saturns måner kan man slå de tidligst opdagede op efter navn i alfabetisk rækkefølge, men mange af månerne er dog ikke navngivet.
Langt de fleste af månerne er opdaget efter år 2000, dels ved hjælp af rumsonden Cassini, dels ved systematiske eftersøgninger udført fra observatorier her på Jorden og Hubble-rumteleskopet i kredsløb om Jorden. Nogle af de måner man har opdaget for nylig, er blot et par kilometer store, og teknisk set er hver eneste af de partikler, der danner Saturns ringsystem i sig selv en måne, og astronomerne har ikke nogen vedtaget grænse for hvad der er en lillebitte måne og hvad der er en stor ring-partikel.

Blandt de mange måner finder man bl.a. Titan; solsystemets næststørste måne (næst efter Jupiter-månen Ganymedes), og den eneste måne i Solsystemet med en betydelig atmosfære. Et andet fænomen der er unikt for Saturns system af måner, er samspillet mellem Epimetheus' og Janus' omløbsbaner: Hvert fjerde år kommer de så tæt på hinanden, at deres tyngdefelter får dem til at bytte deres næsten ens omløbsbaner. Andre steder ligger to små måner i Lagrange-punkterne L4 og L5 i forhold til en større månes omløb om Saturn.

Ringsystemet 

Saturns ringsystem består af utallige enkeltringe. Den inderste ring er D, herefter følger C, B, A, F, G og yderst E. A- og B-ringene er de mest lysstærke og det er normalt kun dem, man ser i et teleskop. De to ringe er adskilt af den mørke Cassini-deling. A-ringen er selv yderligere opdelt af Encke-gabet nær dens yderkant. C-ringen er svag og overstråles nemt af Saturn selv. Den smalle F-ring er ikke synlig med amatørteleskoper. Der findes andre ringe (D, E og G), der imidlertid er ekstremt svage. 
Ringene holdes på plads via resonanser fra de indre måner. Således ser Cassini-delingen ud til at være forårsaget af månen Mimas. De to små måner Prometheus og Pandora holder F-ringen på plads.

Saturns ringsystem eroderer løbende, idet materiale fra ringene trækkes ned i Saturns atmosfære i form af "ring-regn". Forskere anslår, at mellem 420 og 2.800 kg materiale forsvinder fra ringene hvert sekund, hvorfor ringene vil være væk om 300 millioner år.

Antikke civilisationers planetnavne 
 Sumererne og Babylonien – Ninurta.
 Fønikerne – El.
 Græske bystater – Kronos.
 Romerriget – Saturnus.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Space Photos of the Week: Cassini’s Curtain Call
 Langvarig storm på Saturn 
 Cassini-Huygens missionen 
 NASA's photojournal/Saturn 
 4. february 2005, iol: Der er fundet et 'hot spot' på Saturn
Buskerud

Buskerud er et tidligere fylke i Norge, der ved Regionsreformen i Norge, sammen med  Akershus og Østfold, blev sammenlagt til det nye fylke, Viken. I 2002 havde provinsen 239.793 indbyggere svarende til 5,3 % af Norges befolkning. Arealet er på 14.927 kvadratkilometer. Administrationen var placeret i Drammen.

Kommuner 

Buskerud fylke har 21 kommuner:
 Ål
 Drammen
 Flå
 Flesberg
 Gol
 Hemsedal
 Hol
 Hole
 Hurum
 Kongsberg
 Krødsherad
 Lier
 Modum
 Nedre Eiker
 Nes
 Nore og Uvdal
 Øvre Eiker
 Ringerike
 Rollag
 Røyken
 Sigdal

Kilder og henvisninger

 
Vikens historie
Stednavnet Danmark

Stednavnet Danmark, etymologisk, kan måske være af germansk oprindelse. Ordet "mark" er et germansk ord for afmærkning, grænse eller grænseegn, og "dan" må så være daner. Danmark betyder således "danernes grænseegn", nogenlunde i overenstemmelse med betydningen markgrevskab. Historisk var området omkring og nord for Ejderen, den nordlige grænse for den germanske stamme sakserne. I middelalderen blev også Dacia benyttet, med en nogenlunde sikker politisk-territorial betydning; omend, hvilket territorie og hvilken politik altid nok er et vanskeligt tema at præcisere for den tid.

Stednavnet Danmark kendes fra fra flere lokalegne, og fra sagn:
 Konge-riget Danmark, en nationalstat.
 Danmark, som Gefions sønner pløjede fri af  og som er Sjølunds agre.
 Dannemark, en ø i skærgården ved Göteborg. 
 Dannemark et skovområde i Karlshamn, Blekinge. 

 , sogn i Uppsala län
 Dannemarka, Västra Götalands län, vest for Vättern.

Eksterne links

Noter 

Danmark
Dieselmotor

De to mest anvendte principper for stempelmotorer er ottomotor og dieselmotor, begge opkaldt efter deres opfindere. Rudolf Diesel (1858-1913) fra Tyskland udviklede dieselmotoren i 1893-97, og Nikolaus August Otto (1832-1891)

I en dieselmotor, som er en varmekraftmaskine, indsprøjtes dieselolie i en komprimeret luftmængde og selvantænder på grund af temperaturen. Derfor bruger dieselmotorer ikke tændrør som ottomotoren. Før motorstart skal et gløderør i forkammeret dog opvarmes, så dieselolie, der rammer det, opvarmes. Dette er dog kun nødvendigt for motorer med forkammerteknik. Gløderøret er kun i brug i 5-30 sekunder, da spildvarmen under driften overtager opvarmningen. Nogle dieselmotorer anvendte i stedet et glødehoved, der på nogle motorer forvarmes med en blæselampe.

En dieselmotor kan være enten totaktsmotor eller firetaktsmotor.

Totaktsmotorer 
Store og små totaktsmotorer kombineres som regel med turboladere og opnår derved en højere specifik ydelse.

De fleste totaktsmotorer driver enten skibe eller mindre kraftværker.

Siden år 2000 har marinemotorer eksisteret med elektronisk styret indsprøjtning af diesel samt elektronisk styret åbning af ventiler. Det første skib, Bow Cecil ejet af det norske rederi "Odfjell", blev udstyret med en sådan motor af MAN B&W Diesel A/S.

Firetaktsmotorer 
Firetaktsmotorer anvendes i dag mange steder i transportindustrien, dels pga. dens høje virkningsgrad, dels pga. dens høje drejningsmoment.

Det var da også momentet, der var argumentet, da man i 1920'ernes USA begyndte at anvende dieselmotorer i lastbilerne. Kort efter fulgte jernbanelokomotiverne; de benytter dog en hydraulisk gearkasse eller elektrisk transmission i modsætning til lastbilernes mekaniske. Det skyldes at en direkte mekanisk overførsel af kraften ikke er solid nok til de kræfter, der bruges i et lokomotiv; drivlinen vil simpelthen blive rykket i stykker. Lokomotiver med elektrisk transmission kaldes dieselelektriske lokomotiver. Dieselelektriske drivliner benyttes i øvrigt også på større dumpers i miner og stenbrud.

De første traktorer med dieselmotor dukkede op i 1930'erne. Og sammen med dem entreprenørmaskinerne (gravemaskiner, bulldozere osv.).

Den første dieselpersonbil, en Citroën Rosalie Diesel med Ricardo-forkammerteknik kom på markedet i 1933. Der skulle dog gå 50 år inden dieselen rigtig fik fat i personbilsmarkedet. Det lykkedes først med turboladeren fra 1980'erne (ofte sammensat med en intercooler) og siden Commonrail indsprøjtningen fra slutningen af 1990'erne.

Dieselmotorer i biler har visse miljømæssige ulemper, der til dels kan afhjælpes af partikelfiltre.

Se også 
 Direkte dieselindsprøjtning
 TDI
 Commonrail

Eksterne henvisninger 

 Video: Huge diesel-engine starting up  Citat: "...A diesel-engine from 1932 in a power plant, now part of a museum, Dieselhouse, in Copenhagen..."

Transducere
Bildele
Diabetes

Diabetes kan henvise til flere artikler:

 Diabetes mellitus, der er den latinske betegnelse for sygdommen sukkersyge.
 Diabetes insipidus, der er en sygdom karakteriseret ved øget tørst og urinproduktion.
 Diabetes, videnskabeligt tidsskrift udgivet af American Diabetes Association.
Hedmark

Hedmark er er et tidligere fylke i Norge, der ved Regionsreformen i Norge, sammen med  Oppland, blev sammenlagt til det nye fylke, Innlandet..

Det tidligere fylke  havde i 2002 187.965 indbyggere, svarende til 4,1 % af Norges befolkning. Arealet var på 27.388 kvadratkilometer og administration var  placeret i Hamar.

Kommuner 
 Alvdal
 Eidskog
 Elverum
 Engerdal
 Folldal
 Grue
 Hamar
 Kongsvinger
 Løten
 Nord-Odal
 Os
 Rendalen
 Ringsaker
 Stange
 Stor-Elvdal
 Sør-Odal
 Tolga
 Trysil
 Tynset
 Våler
 Åmot
 Åsnes

Eksterne henvisninger 

 
Innlandets historie
Hordaland

Hordaland er et tidligere fylke i Norge, der ved Regionsreformen i Norge, blev lagt sammen med Sogn og Fjordane til det nye fylke, Vestland. Provinsen havde i 2002 438.253 indbyggere, svarende til 9,6 % af Norges befolkning. Arealet er på 15.634 kvadratkilometer. Administrationen var beliggende i Bergen.

Navnet, norrønt Hǫrðaland, første led af stammenavnet hǫrðar af urgermansk haruðóz, er sandsynligvis et oprindelig keltisk navn med betydningen "kriger", "helt". Hordaland er tidligt omtalt i litteratur. Julius Cæsar nævner i De bello gallico fra 52 f.Kr. tyve germanske stammer, deriblandt "haruder", sandsynligvis "horder", folk fra Hordaland. Jordanes opregner i 500-tallet nordiske "riger", deriblandt Rogaland og Hordaland. Omkring 787 fortæller en angelsaksisk krønike, at der kom "norðmanna of Hereða lande" - der menes nok "fra Hordaland". Da kongens ombudsmand kom for at føre dem til sin herre, huggede de ham ned.

Kommuner 
Det tidligere Hordaland fylke havde i alt 33 kommuner:

Historie 
Før rigssamlingen i 800-tallet var "Hordafylke" (norrønt Hǫrðafylki) et eget småkongedømme, og efter rigssamlingen tilbragte de norske konger megen tid på kongsgårdene i fylket (Alrekstad i den nuværende bydel Årstad i Bergen, Fitjar og Seim på Lindås) før der blev etableret byer. Bergen blev grundlagt af kong Olav Kyrre i 1070. Byen blev efterhånden hovedstad for hele Norgesvældet frem til år 1314, og ble fra ca. 1350 tilknyttet Hansaforbundet frem til ca. år 1750.

I 1503 blev Norge inddelt i fire hovedlen, med Hordaland som en del av Bergenhus len, omfattende Vestlandet og Nord-Norge, med Bergen som administrationsby og udskibningshavn.

I 1662 blev lenene afløst af amter og stiftsamter. Hordaland indgik i Bergen stiftamt (oprettet i 1669), som fra da af omfattede det senere Hordaland fylke, Sogn og Fjordane og Sunnmøre, med Nordlandenes amt som underliggende amt (Nordland og Troms).

I 1681 oprettedes Bergenhus amt som et eget underamt i Bergen stiftamt, og Hordaland som en del af dette.

I 1682 blev Vardøhus amt (Finnmark) innlemmet i Nordlandenes amt, og dermed også underlagt Bergenhus stiftamt, men allerede i 1685 blev Vardøhus udskilt igen.

I 1689 blev Sunnmøre overført til Romsdals amt, men fortsat underlagt Bergen stiftamt.

I 1763 blev det resterende Bergenhus amt delt i Søndre Bergenhus amt og Nordre Bergenhus amt, Søndre Bergenhus amt tilsvarende det oprindelige Hordaland, mens Nordre Bergenhus amt tilsvarede de to oprindelige fylker Sygnafylke og Firdafylke fra Gulatingsloven.

I 1773 blev dele af dagens Gulen kommune beliggende syd for Dingeneset overført til Nordre Bergenhus amt.

I 1789 blev Troms overført fra Nordlandenes amt til Finmarkens amt.

I 1831 blev Bergen udskilt fra Søndre Bergenhus amt, og fik benævnelsen Bergen amt.

I 1919 blev Søndre Bergenhus amt omdøbt til Hordaland fylke, og Nordre Bergenhus amt til Sogn og Fjordane fylke.

I 1972 blev kommunerne Arna, Fana, Laksevåg og Åsane indlemmet i Bergen, og byen blev samtidig indlemmet i Hordaland fylke.

Noter

Eksterne lænker 

 Hordaland - tidligere fylke på snl.no

 
Landskap i Norge
Vestlands historie
3. juli

3. juli er dag 184 i året i den gregorianske kalender (dag 185 i skudår). Der er 181 dage tilbage af året.

Cornelius dag. Muligvis efter martyrpaven Cornelius, der døde i 253.

03. juli
16. juli

16. juli er dag 197 i året i den gregorianske kalender (dag 198 i skudår). Der er 168 dage tilbage af året.

Susannes dag. Måske den kvinde, som var gift med Joachim i Babylon, og blev frelst af profeten Daniel for falske anklager om utroskab.

Dage i juli
19. juli

19. juli er dag 200 i året i den gregorianske kalender (dag 201 i skudår). Der er 165 dage tilbage af året.

Justas dag. Efter en spansk kvinde, som ikke ville aflevere en af sine pottemagerskåle til et optog for en hedensk gudinde, og derved blev afsløret som kristen – og martyrdræbt.

Dage i juli
3. april

3. april er dag 93 i året i den gregorianske kalender (dag 94 i skudår). Der er 272 dage tilbage af året.

Dagens navn er Nicætas, opkaldt efter en klosterforstander fra Lilleasien, der blev udsat for omfattende forfølgelser på grund af sin ikondyrkelse, hvorunder han af ikonoklasterne blev jaget væk fra sit kloster, pint med stor grusomhed i Konstantinopel, men overlevede og levede derefter resten af sit liv på en lille ø nær Konstatinopel til sin død i år 824.

03. april
4. april

4. april er dag 94 i året i den gregorianske kalender (dag 95 i skudår). Der er 271 dage tilbage af året.

Dagens navn er Ambrosius. Dagen er opkaldt efter Den Hellige Ambrosius, som døde påskeaften den 4. april år 397 (født i Trier i Gallien, det nuv. Tyskland, ca. 339). Ambrosius udviklede sig til en af de store kirkefædre, efter at han blev salvet til en af vigtigste poster (både politisk, økonomisk og religiøst) i det vestromerske rige efter kejseren, nemlig som biskop i Milano. Ambrosius komponerede og indførte hymner som fast folkeligt middel til lovprisning i kirkelige ritualer. Ambrosius er skytshelgen for Milano, Bologna, biavlere, vokslysstøbere samt for bier og husdyr.

4. April 2022 fik danske Gabriel “Iffe” Lundberg, debut i verdens bedste basketball liga NBA

04. april
6. april

6. april er dag 96 i året i den gregorianske kalender (dag 97 i skudår). Der er 269 dage tilbage af året.

Dagens navn er Sixtus. Dagen er opkaldt efter Pave Sixtus 1., der led martyrdøden år 127 og senere blev begravet i Peterskirken ved siden af apostlen Peter.

06. april
7. april

7. april er dag 97 i året i den gregorianske kalender (dag 98 i skudår). Der er 268 dage tilbage af året.

 Hegesippus' dag. Dagen er opkaldt efter kirkehistorikeren Egesippus (el. Hegesippus). Han var jøde og kom fra Jerusalem. Senere konverterede han til kristendommen og blev rådgiver for Pave Anicetus. Egesippus betragtes som en af de store kirkefædre, og han opholder sig i Rom gennem en årrække, og her dør han også omkring år 180.

 FN's internationale Verdenssundhedsdag.

07. april
17. april

17. april er dag 107 i året i den gregorianske kalender (dag 108 i skudår). Der er 258 dage tilbage af året.

Anicetus dag, han var pave fra 140-166. Dagen er en af de 32 Tycho Brahesdage.

Dage i april
20. april

20. april er dag 110 i året i den gregorianske kalender (dag 111 i skudår). Der er 255 dage tilbage af året.

Sulpicus dag, opkaldt efter den fornemme romer Sulpicius, der sammen med vennen Silvinianus forelskede sig i to af den hellige Domitians veninder og derfor omvendte sig til kristendommen. De led martyrdøden år 647.

Dage i april
2. juni

2. juni er dag 153 i året i den gregorianske kalender (dag 154 i skudår). Der er 212 dage tilbage af året.

Dagens navn er Marcellinius.

02. juni
2. september

2. september er dag 245 i året i den gregorianske kalender (dag 246 i skudår). Der er 120 dage tilbage af året.
 Elisas dag, efter profeten Elisa.
 Biskop Vilhelms helgendag.

02. september
2. oktober

2. oktober er dag 275 i året i den gregorianske kalender (dag 276 i skudår). Der er 90 dage tilbage af året.

Ditlevs dag. Oprindelsen til navnet er ukendt.

02. oktober
2. november

2. november er dag 306 i året i den gregorianske kalender (dag 307 i skudår). Der er 59 dage tilbage af året.

Alle Sjæles Dag i den katolske kirke. 

02. november
3. august

3. august er dag 215 i året i den gregorianske kalender (dag 216 i skudår). Der er 150 dage tilbage af året.

Nikodemus dag. Nikodemus var en jødisk skriftklog, der blandt andet omtales i Johannesevangeliet.

03. august
3. oktober

3. oktober er dag 276 i året i den gregorianske kalender (dag 277 i skudår). Der er 89 dage tilbage af året.

Mettes dag, formentlig efter den fromme Mechtild af Magdeburg, som døde i slutningen af 1200-tallet.

03. oktober
3. juni

3. juni er dag 154 i året i den gregorianske kalender (dag 155 i skudår). Der er 211 dage tilbage af året.
Dagens navn er Erasmus.

03. juni
23. juli

23. juli er dag 204 i året i den gregorianske kalender (dag 205 i skudår). Der er 161 dage tilbage af året.

Apollinarius dag. Han var biskop i Ravenna.

Dagen er den første af "Hundedagene" – der løber til 23. august. Navnet kommer fra hundestjernen Sirius, som omkring denne dato står op lidt før solen. Det er også den første dag i stjernetegnet Løven, på latin: Leo.

Det er nationaldag i Egypten og Etiopien.

Dage i juli
6. august

6. august er dag 218 i året i den gregorianske kalender (dag 219 i skudår). Der er 147 dage tilbage af året.

Kristi forklarelsesdag. Ifølge Matthæus vandrede Jesus en dag op på et bjerg sammen med Peter, Jacob og Johannes, hvor de hørte en stemme fra himlen, som sagde at Jesus var Guds elskelige søn.

Det er nationaldag i Jamaica og Bolivia.

06. august
14. august

14. august er dag 226 i året i den gregorianske kalender (dag 227 i skudår). Der er 139 dage tilbage af året.

Eusebius dag. En romersk præst, som efter 7 måneders fængsel døde i 357.

Det er nationaldag i Pakistan.

Dage i august
16. august

16. august er dag 228 i året i den gregorianske kalender (dag 229 i skudår). Der er 137 dage tilbage af året.

Rochus dag. Da der ved kirkemødet i Konstanz i 1414 udbrød pest i byen, blev den fromme Rochus tilkaldt – og pesten forsvandt.

Dage i august
20. august

20. august er dag 232 i året i den gregorianske kalender (dag 233 i skudår). Der er 133 dage tilbage af året.

Bernhards dag. Mindedag for Bernhard af Clairvaux – grundlæggeren af Cistercienserordenen, som døde år 1153. Dagen er en af de uheldige i Tycho Brahes kalender.

Dage i august
Astronomisk enhed

En astronomisk enhed, forkortet au (engelsk: astronomical unit) er en længdeenhed, som historisk er baseret på middelafstanden mellem Solen og Jorden.

Tidligere blev der brugt flere sprogspecifikke benævnelser som AU (engelsk), AE (dansk og tysk) eller UA (fransk). Den Internationale Astronomiske Union anbefalede i 2012 at bruge symbolet au. Unionen vedtog på sin generalforsamling i Beijing i Kina 2012 enstemmigt, at den astronomisk enhed skal defineres som eksakt

 1 au = 149.597.870.700 meter (≈149.597.871 km)

Betegnelsen støttes af førende fagtidsskrifter og er i 2014 af BIPM implementeret i SI-enhedssystemet.

Den første pålidelige bestemmelse af den astronomiske enhed fandt sted ved Venuspassagen i 1769.

Eksterne henvisninger

Se også 
 Lysår
 Parsec

Længdeenheder
Måleenheder i astronomi
Carlo Urbani

Dr. Carlo Urbani (født 19. oktober 1956, død 29. marts 2003) var en italiensk læge, der som den første opdagede SARS. Han advarede tidligt WHO, hvilket sandsynligvis har reddet en masse mennesker.

Han døde af et hjerteslag som en følge af sygdommen, kun 46 år gammel.

Læger fra Italien
Italienere i 1900-tallet
25. august

25. august er dag 237 i året i den gregorianske kalender (dag 238 i skudår). Der er 128 dage tilbage af året.

25. august er også kendt som Ludvigs dag. Dagen har fået navn efter den franske konge, Ludvig den Hellige (den 9.), der døde under et korstog i 1270.

Det er nationaldag i Uruguay. 

Dage i august
27. august

27. august er dag 239 i året i den gregorianske kalender (dag 240 i skudår). Der er 126 dage tilbage af året.

Gebhardus dag. Der er måske tale om en biskop fra Constanz, der døde i 996.

Dage i august
13. november

13. november er dag 317 i året i den gregorianske kalender (dag 318 i skudår). Der er 48 dage tilbage af året.

Arkadius dag. Usikre beretninger nævner kun en enkelt martyr fra de tidlige kristenforfølgelser med dette navn.

Dage i november
13. oktober

13. oktober er dag 286 i året i den gregorianske kalender (dag 287 i skudår). Der er 79 dage tilbage af året.

Angelus' dag. Angelus er en munk, der lider martyrdøden i Afrika omkring år 1050.

Dage i oktober
13. september

13. september er dag 256 i året i den gregorianske kalender (dag 257 i skudår). Der er 109 dage tilbage af året.

Cyprianus dag. Cyprianus blev halshugget i år 258 under Kejser Decius' kristenforfølgelser. Han skrev en mængde beretninger om den tidligste kristne kirke, som i dag er vigtige bidrag til den første kirkehistorie.

Dage i september
14. december

14. december er dag 348 i året i den gregorianske kalender (dag 349 i skudår). Der er 17 dage tilbage af året.

Dagens navn er Crispus.

Dage i december
14. juli

14. juli er dag 195 i året i den gregorianske kalender (dag 196 i skudår). Der er 170 dage tilbage af året.

Dage i juli
14. maj

14. maj er dag 134 i året i den gregorianske kalender (dag 135 i skudår). Der er 231 dage tilbage af året.

Dagens navn er Kristian.

Dage i maj
14. november

14. november er dag 318 i året i den gregorianske kalender (dag 319 i skudår). Der er 47 dage tilbage af året.

Dagens navn er Frederik. Det er Verdens Diabetes Dag.

Dage i november
14. oktober

14. oktober er dag 287 i året i den gregorianske kalender (dag 288 i skudår). Der er 78 dage tilbage af året.

Calixtus dag, efter den kristne missionær Calixtis, der blev fængslet på grund af sine aktiviteter, men da han fortsatte med at prædike fra fængslet, bandt man omkring år 222 en sten om halsen på ham og kastede ham i en brønd.

Dage i oktober
14. september

14. september er dag 257 i året i den gregorianske kalender (dag 258 i skudår). Der er 108 dage tilbage af året.

Korsets ophøjelsesdag. Kejser Heraclius gør denne dag til en festdag i år 631 til minde om sejren over perserne, hvor det hellige Kristi kors fra gravkirken i Jerusalem bliver tilbageerobret fra hedningene.

14. september eller på nærmeste søndag holdes høstgudstjeneste, høstfest, korsmesse, takkegudstjeneste. 

Dage i september
9. september

9. september er dag 252 i året i den gregorianske kalender (dag 253 i skudår). Der er 113 dage tilbage af året.

Gorgonius dag, efter en from kristen, der var ansat ved det kejserlige hof i Rom i 300-tallet. Han udsat for de forfølgelser af kristne, som foregik under kejser Diocletian, og udsat for de frygteligste pinsler, inden han blev brændt på bålet. Gorgonius er notarernes skytshelgen.

09. september
9. oktober

9. oktober er dag 282 i året i den gregorianske kalender (dag 283 i skudår). Der er 83 dage tilbage af året.

 Dionysius dag, efter biskop Dionysius, der blev sendt til Gallien som missionær af pave Fabianus. Her led han martyrdøden ved halshugning omkring år 280.
 FN's internationale postdag, Verdenspostunionens dag

09. oktober
7. december

7. december er dag 341 i året i den gregorianske kalender (dag 342 i skudår). Der er 24 dage tilbage af året.

Agathons dag, romersk soldat, som bliver omvendt efter at have overværet, at Julianus og Cronion bliver pint. Han bliver halshugget under Decius' kristenforfølgelser omkring år 250.

07. december
7. juni

7. juni er dag 158 i året i den gregorianske kalender (dag 159 i skudår). Der er 207 dage tilbage af året.

Dagens navn er Jeremias.

07. juni
8. december

8. december er dag 342 i året i den gregorianske kalender (dag 343 i skudår). Der er 23 dage tilbage af året.

Dagens navn er Mariæ undfangelse.

08. december
4. september

4. september er dag 247 i året i den gregorianske kalender (dag 248 i skudår). Der er 118 dage tilbage af året.

Theodosias dag. Hun var 17 år, da hun i hjembyen Cæsarea hjalp og trøstede andre kristne, der skulle henrettes. Derfor blev hun selv martyrdræbt. Man skar hendes ene bryst af og druknede hende.

04. september
Hilla

Hilla er en by i Irak, beliggende ved bredden af Eufrat cirka 100 kilometer syd for Bagdad med  indbyggere. Byen ligger på stedet, hvor Babylon tidligere lå.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Irak
Basra

Basra ( al-Baṣrah) er en by i Irak, beliggende cirka 550 kilometer sydøst for Bagdad. Byen har  indbyggere og er den næststørste by i Irak. Basra ligger ved floden Shatt al-Arab og er Iraks vigtigste havneby. Byen har stor økonomisk betydning for Irak, da Basra-provinsen har nogle af de olierigeste og største oliekilder i landet.

Dansk tilstedeværelse i Basra under Irakkrigen 
Den danske hærstyrke i Irak på cirka 470 soldater havde base i Camp Danevang syd for Basra.
Fra at have været en forholdsvis rolig by steg volden i Basra siden 2006. Den 10. august 2007 blev de danske landtropper trukket hjem. De blev dog erstattet af 50 soldater med fire Fennec-helikoptere, der samarbejdede med britiske styrker frem til den planlagte tilbagetrækning ved årets udgang.

Kendte personer fra Basra 
 Duna Ghali: Dansk-irakiske forfatterinde, født (1963) i Basra og har en uddannelse fra Basra universitet.
 Saadi Youssef: Irakisk forfatter og journalist (1934-2021).

Referencer

Eksterne henvisninger
Møre og Romsdal

Møre og Romsdal er et fylke i Norge. Fylket består af tre distrikter: Nordmøre, Romsdal og Sunnmøre. De tre vigtige byer Ålesund, Kristiansund og Molde ligger også i fylket.

1. januar 2019 blev Rindal kommune overført til Trøndelag fylke, efter en enstemmig beslutning i Stortinget den 13. juni 2018. Hornindal i Sogn og Fjordane blev 1. januar 2020 en del af Volda kommune i Møre og Romsdal, samtidig blev Halsa en del af kommunen Heim i Trøndelag.

Åndalsnes er endestation for jernbanen fra Oslo over Dombås. Forlængelse af Raumabanen til kysten og byerne var længe et politisk stridstema.

Ormen Lange-feltet er den næststørste gasforekomst i drift på norsk sokkel. Feltet ligger ud for kysten af Nordmøre og gassen føres i land og processeres i Nyhamna i Aukra.

Kommuner 

Møre og Romsdal består af 36 kommuner:
 Ålesund
 Aukra
 Aure
 Averøy
 Eide
 Fræna
 Giske
 Gjemnes
 Halsa
 Haram
 Hareid
 Herøy
 Kristiansund
 Midsund
 Molde
 Nesset
 Norddal
 Ørskog
 Ørsta
 Rauma
 Sande
 Sandøy
 Skodje
 Smøla
 Stordal
 Stranda
 Sula
 Sunndal
 Surnadal
 Sykkylven
 Tingvoll
 Ulstein
 Vanylven
 Vestnes 
 Volda

Kilder 

Vestlandet
Fylker i Norge
Nærorienten

Nærorienten er en ældre betegnelse for Mellemøsten.

Ved Carsten Niebuhr Afdelingen under Københavns Universitet, drives der forskning og undervisning i nærorientalsk arkæologi og historie.

Antikken
Tidligere riger, stater, protektorater, kolonier og lande
8. september

8. september er dag 251 i året i den gregorianske kalender (dag 252 i skudår). Der er 114 dage tilbage af året.

 Jomfru Marias fødselsdag. I den katolske festrække kaldes dagen "Vor Frue dag" eller "Modermesse".
 FN's alfabetiseringsdag, "International dag for læse- og skrivefærdighed''.

08. september
23. september

23. september er dag 266 i året i den gregorianske kalender (dag 267 i skudår). Der er 99 dage tilbage af året.

Linus dag. Biskop af Rom omkring år 90, som skal have været Peters første efterfølger i paveembedet.

Efterårsjævndøgn falder oftest den 22. eller 23. september, og mindre hyppigt 21. eller 24. september.

Dage i september
23. oktober

23. oktober er dag 296 i året i den gregorianske kalender (dag 297 i skudår). Der er 69 dage tilbage af året.

Sørens dag. Søren – eller Severin – var biskop i Köln omkring år 380. Efter et nordisk folkesagn, var Søren dog søn af en jysk bonde fra Ry ved Himmelbjerget, hvor man i middelalderen byggede en kirke til hans ære. 

Fra Sankt Sørens dag 23. oktober var det godt at begynde slagtningen af svin.

Dage i oktober
24. april

24. april er dag 114 i året i den gregorianske kalender (dag 115 i skudår). Der er 251 dage tilbage af året.

 Dagens navn: Albertus, efter bøhmisk fyrstesøn Albrecht eller Adalbert (ca. 956 - 23. april 997), der bliver valgt som biskop i Prag.
 Også: Sankt Markus' dag efter evangelisten Markus.

Dage i april
26. april

26. april er dag 116 i året i den gregorianske kalender (dag 117 i skudår). Der er 249 dage tilbage af året.

Dagens navn: Cletus, den tredje pave efter Peter og Linus. Han dør omkring år 90. kaldes undertiden Anakletius. 

Dage i april
4. maj

4. maj er dag 124 i året i den gregorianske kalender (dag 125 i skudår). Der er 241 dage tilbage af året.

Denne dag sætter man stearinlys i vinduerne om aftenen for at fejre befrielsen fra tyskerne i 1945 efter 5 års besættelse. Traditionen kommer af, at man ikke længere behøvede at bruge mørklægningsgardiner og begrænse brugen af lys, hvilket under besættelsen blev pålagt af tyskerne, da det skulle gøre det vanskeligere for de britiske bombefly at orientere sig når de fløj over Danmark for at angribe tyske eller tyskvenlige mål. 

04. maj
4. juli

4. juli er dag 185 i året i den gregorianske kalender (dag 186 i skudår). Der er 180 dage tilbage af året.

Ulricus's dag. Ulricus bliver opdraget i klostret i St. Gallen og er i 50 år biskop i Augsburg (923-973). Talrige legender fortæller om hans omsorg for fattige og syge, kirke- og klostergrundlæggelser og hans personlige indsats ved ungarernes angreb på byen. Ulricus bliver helgenkåret i 993.

04. juli
4. november

4. november er dag 308 i året i den gregorianske kalender (dag 309 i skudår). Der er 57 dage tilbage af året.

Dagens navn er Otto.

04. november
5. august

5. august er dag 217 i året i den gregorianske kalender (dag 218 i skudår). Der er 148 dage tilbage af året.

05. august
6. december

6. december er dag 340 i året i den gregorianske kalender (dag 341 i skudår). Der er 25 dage tilbage af året.

 Nikolaus dag. Nikolaus var biskop i Myra. Med tiden skabes mange historier om ham, blandt andet hvorledes han frelser nødstedte søfolk, han er børnenes ven, søfolkenes skytshelgen samt forbillede for Santa Claus (julemanden). 
 Dagen er en af de uheldige i Tycho Brahes kalender.
 Finlands selvstændighedsdag
 Spaniens grundlovsdag
 Sinterklaas drager ifølge traditionen tilbage til Spanien med sin hjælper, Zwarte Piet

06. december
8. november

8. november er dag 312 i året i den gregorianske kalender (dag 313 i skudår). Der er 53 dage tilbage af året.

08. november
9. november

9. november er dag 313 i året i den gregorianske kalender (dag 314 i skudår). Der er 52 dage tilbage af året.

Theodors dag. En kristen romersk soldat, som blev martyrdræbt i 306, efter han havde sat ild til afgudstemplet for Cybele.

I tysk sammenhæng kaldes 9. november undertiden Schicksalstag (dansk: Skæbnedag), da der på denne dag er faldet en række begivenheder, som indebar radikale vendepunkter og cæsurer i tysk historie. Udtrykket er først for alvor kommet i anvendelse, efter at Berlinmuren også var faldet på denne dag.

09. november
20. november

20. november er dag 324 i året i den gregorianske kalender (dag 325 i skudår). Der er 41 dage tilbage af året.

Volkamarus dag. Dagen har fået navn efter en – i dag – ukendt helgen.

Dage i november
20. oktober

20. oktober er dag 293 i året i den gregorianske kalender (dag 294 i skudår). Der er 72 dage tilbage af året.

Dage i oktober
5. oktober

5. oktober er dag 278 i året i den gregorianske kalender (dag 279 i skudår). Der er 87 dage tilbage af året.

 Placidus dag. Søn af en rig romer, som hjalp Benedikt med at bygge dennes munkekloster. Han blev siden en af Benedikts disciple, og led martyrdøden omkring år 500.
 FN's Internationale dag for lærere.

05. oktober
Kolosblæksprutte

Kolosblæksprutten, også kaldet kolossalblæksprutten (Mesonychoteuthis hamiltoni) er den største kendte blæksprutte. Den lever på dybder større end en kilometer. Den tiarmede kolosblækspruttes eksakte størrelse og længde kendes ikke. Den formodes dog at kunne blive mindst 18 meter.

Fangne individer 
Der er alene fanget 3 intakte kolosblæksprutter. Senest den 22. februar 2007 i det sub-antarktiske Rosshavet omkring 3.600 kilometer syd for Wellington. Der var tale om en halvvoksen hanblæksprutte på 450 kilogram og en samlet længde på omkring ti meter. 

Der er fundet yderligere 5 delvist opløste eksemplarer i maven på kaskelothvaler.

Fabeldyr 
På grund af manglen på konkrete beviser på kolosblækspruttens eksistens, blev den gennem en årrække kategoriseret under kryptozoologi som et fabeldyr eller som et levende væsen, hvis eksistens, der ikke var tilstrækkeligt bevis for.

Beskrivelse 
Kolosblæksprutten har øjne på størrelse med middagstallerkener. Det er de største kendte øjne i dyreverdenen. Den bruger øjnene til at se byttet på de store dybder uden meget lys, hvor den lever. Den har otte arme og 2 fangarme med op til 25 halvmåneformede barberbladsskarpe kløer, der lynsnart kan sættes i et bytte, der kommer inden for rækkevidde. Kløerne er forankret i muskler, der kan drejes 360 grader.

Blækspruttens "lillebror" er kæmpeblæksprutten, der som voksen vejer 900 kilogram.

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 
Under overfladen: Havets Myter og legender – fra dr.dk/Videnskab, 26. januar 2004
På opdagelse i Dybet: Blæksprutter så store som kolosser, og blæksprutter, der ligner noget fra en science-fiction film – fra dr.dk/Videnskab, 10. februar 2004
Chalk Hills educational resources: Giant squid – sea monsters Citat: "...A squid can also launch itself out of the water while moving at high speed, appearing to fly...Until the 1880's, the giant squid was thought to be a legend..."
8 January, 2004, BBCNews: New giant squid predator found Citat: "...Sleeper sharks [Somniosus rostratus] are known as scavengers and also as predators...The French biologists also found an unknown species of large octopus in one of the sharks' stomachs..."
 Mulige kolosblæksprutte angreb: youtube.com: mysterious world sea monsters 1 of 3: Arthur C Clarkes mysterious world monsters of the deep

Tiarmede blæksprutter
8. oktober

8. oktober er dag 281 i året i den gregorianske kalender (dag 282 i skudår). Der er 84 dage tilbage af året.

Ingeborgs dag. Det er ukendt, hvilken Ingeborg dagen er opkaldt efter, men der er ingen helgen med dette navn.

08. oktober
Slaget ved Brunkebjerg

Slaget ved Brunkebjerg blev udkæmpet den 10. oktober 1471 Brunkebergsåsen ved det nuværende Norrmalm i Stockholm mellem tilhængere af Kalmarunionen ledet af den danske konge Christian 1. og separatistister, der ville løsrive Sverige fra unionen. Separatisterne blev ledet af den svenske rigsforstander Sten Sture. Christian 1. havde efter Karl Knutssons død i 1470 set en mulighed for atter at blive svensk konge og transporterede med henved 70 skibe ca. 3000 mand til Stockholm.

Baggrund 
Slaget udkæmpedes hovedsagelig mellem svenskere på begge sider, men er i ældre svensk historieskrivning fremstillet som en del af den svenske befrielseskrig med Danmark som hovedmodstanderen. Den væsentligste modsætning var ikke mellem nationaliteter, men mere en kombination af magtpolitiske og økonomiske interesser.

Den danske konge belejrede Stockholm med sin flåde og en hær bestående af danskere, tyskere og svenskere, de sidste hovedsagelig svensk adel og bønder fra Uppland. Forhandlinger om en fredelig afslutning pågik, men blev afbrudt af Sten Sture, der formentlig vurderede at en militær løsning ville give ham et bedre resultat end en forhandlingsløsning, idet han rådede over en større bondehær fra store dele af det centrale Sverige.

Slagets forløb 
Torsdag den 10. oktober 1471 omkring klokken 11 om formiddagen kom Sten og Nils Bosson Sture med ryttere og fodfolk frem til det der i dag er Hötorget i Stockholm. Sten Stures plan var at omringe de unionstro tropper i en knibtangsmanøvre. Det blev udvekslet flere skud, bl.a. blev Christian 1. truffet i ansigtet af en kugle fra en hagebøsse, der beskadigede flere af kongens tænder, og unionstropperne måtte trække sig tilbage. De afgørende kampe blev indledt, da Nils Stures hovedstyrke brød frem fra skoven nord for åsen samtidig med at Knut Posse angreb fra Stadsholmen. Angrebet kom så pludseligt at unionstropperne ved Sankta Klara kloster blev afskåret fra hovedstyrken og herefter nedkæmpet. Christian 1. flygtede med resterne af sin hær mod skibene på Käpplingen (i dag Blasieholmen). Mange unionstropper druknede, da broen kollapsede.

Mindet om slaget 
Sten Sture udnyttede sin sejr i slaget i sin propaganda og lod sprede fortællinger om slaget, hvor han fremstod som den store helt. I lang tid efter slaget blev sejren benyttet i den svensknationalistiske propaganda. Sten Sture døde i 1503 og blev begravet i Strängnäs domkirke. Sten Sture lod til minde om sejren, som han tilskrev Sankt Jørgen, opføre en skulptur, Sankt Jørgen og dragen i Storkyrkan i Stockholm, hvor Sten er symboliseret som ridderen Sankt Jørgen, der redder jomfruen Sverige fra den danske drage Christian. En kopi i bronze findes på Köpmanbrinken i Stockholm, og yderligere en version af motivet findes på taget på Stockholms stadshus.

Referencer 

1471
Brunkebjerg
Brunkebjerg
Kalmarunionen
Stockholms historie
Brunkebjerg
Brunkebjerg, Slaget ved
Brunkebjerg, Slaget ved
Uwe Barschel

Uwe Barschel (13. maj 1944 – 11. oktober 1987) var en vesttysk toppolitiker og  regeringschef i delstaten Slesvig-Holsten.

Han blev den 11. oktober 1987 fundet død i badekarret på et hotel i Geneve, Schweiz. I følge de schweiziske myndigheder var det selvmord, men familien hævdede, at der var tale om mord.

Barschel havde i flere måneder været særdeles omstridt og fire dage tidligere var der rejst straffesag mod ham, da anklagemyndigheden mente, at han vidste langt mere end han ville vedgå om de gangstermetoder, der var brugt i de konservatives valgkamp i Tyskland. Blandt andet var der i valgkampen anvendt trusselsbreve og anonyme anmeldelser af lovovertrædelser begået af socialdemokratiske topkandidater.

Se også
 Barschel-affæren

Eksterne henvisninger 

 Barschel, Uwe, 1944-1987, ministerpræsident  på graenseforeningen.dk

Ministerpræsidenter fra Tyskland
Politikere fra CDU
Medlemmer af landdagen i Slesvig-Holsten
15. august

15. august er dag 227 i året i den gregorianske kalender (dag 228 i skudår). Der er 138 dage tilbage af året (også i skudår).

Dagens navn i den danske almanak er Mariæ himmelfart. I Sverige er navnet Estelle og Stella, og i Norge er navnet Margot, Mary og Marielle.

Fest- og helligdage, der fast ligger på 15. august 
Liechtenstein og Republikken Congo: Nationaldag
 Mange katolske lande: Mariæ himmelfart
 Polen: Den polske hærs dag
 Indien: Uafhængighedsdag

Dage i august
15. december

15. december er dag 349 i året i den gregorianske kalender (dag 350 i skudår). Der er 16 dage tilbage af året.

Nikatius dag. Han var biskop i Reims omkring midten af 400-årene.

Dage i december
15. juli

15. juli er dag 196 i året i den gregorianske kalender (dag 197 i skudår). Der er 169 dage tilbage af året.

Dage i juli
15. juni

15. juni er dag 166 i året i den gregorianske kalender (dag 167 i skudår). Der er 199 dage tilbage af året.

Vitus dag. Vitus bliver af sin amme og lærer opdraget i den kristne tro og kendt for sin evne til at helbrede. Da han ikke vil ofre til de hedenske guder, bliver han udsat for grusom tortur, indtil en engel udfrier ham. Vitus er en af middelalderens 14 nødhjælpere – med epilepsi og kramper som speciale.

Den 15. juni er det valdemarsdag (indført 1912 ved Cirk.Nr.391 24/12 1912).

Dagen kendes også som genforeningsdag, da Genforeningen 1920 fandt sted 15. juni.

Dage i juni
15. maj

15. maj er dag 135 i året i den gregorianske kalender (dag 136 i skudår). Der er 230 dage tilbage af året.

 Dagens navn er Sophie

 FN's Internationale familiedag
 Den Internationale Militærnægterdag

Referencer 

Dage i maj
15. november

15. november er dag 319 i året i den gregorianske kalender (dag 320 i skudår). Der er 46 dage tilbage af året.

Leopolds dag. En østrigsk markgreve, der døde i 1136.

Dage i november
15. oktober

15. oktober er dag 288 i året i den gregorianske kalender (dag 289 i skudår). Der er 77 dage tilbage af året.

Dagens navn er Hedevig.

Dage i oktober
15. september

15. september er dag 258 i året i den gregorianske kalender (dag 259 i skudår). Der er 107 dage tilbage af året.

Eskilds dag. Munken Eskild, der formentlig var englænder, sendes til Sverige for at gøre de ukristelige svenskere til gode kristne, men han blev stenet af hedningene i 1080. Fra himlen siger en stemme, at han skal begraves, hvor han ligger. Byen Eskilstuna er opkaldt efter ham.

Dage i september
5. maj

5. maj er dag 125 i året i den gregorianske kalender (dag 126 i skudår). Der er 240 dage tilbage af året.
Officiel flagdag i Danmark pga. Danmarks Befrielse i 1945.

Dagens navn er Gothard.

05. maj
6. maj

6. maj er dag 126 i året i den gregorianske kalender (dag 127 i skudår). Der er 239 dage tilbage af året.

Det er den International Slankefri Dag.

06. maj
Dansk

Dansk kan referere til flere artikler:

Dansk (sprog)
Rigsdansk
Danskfaget
Dansker (nationalitet)
Som adjektiv: Vedrørende Danmark, danskere eller det danske sprog
Fyns Amt


Fyns Amt dækkede øerne Fyn, Ærø, Langeland og omkring 90 andre øer. Det blev dannet 1. august 1970 ved en sammenlægning af Odense, Assens og Svendborg amtsrådskredse. Amtet var det største i Danmark målt i antal kommuner. Det bestod af 32 kommuner - fra 1. januar til 31. december 2006 dog af 31 kommuner, da hele Ærø var blevet til én kommune - og derfra er der langt ned til Nordjyllands Amt med 23 kommuner.

Borgmestre i Fyns Amt 
 Edvard Rasmussen, Det Radikale Venstre, (1970-1974)
 Jens Peter Fisker, Socialdemokratiet, (1974-1993)
 Karen Nøhr, Det Radikale Venstre, (1994-2002)
 Jan Boye, Konservative (2002-2005)
 Poul Weber, Venstre (2006)

Fyns Amt bestod af følgende kommuner 

Ærø Kommune blev dannet i 2006 ved sammenlægning af følgende kommuner:

Der var 32 kommuner i Fyns Amt fra 1. april 1970 til 31. december 2005. Fra 1. januar til 31. december 2006 var der 31 kommuner i amtet, da Ærø var blevet en kommune efter sammenlægningen af kommunerne Marstal og Ærøskøbing.

Strukturreformen 
Som led i strukturreformen ophørte amtet pr. 31. december 2006, og dets opgaver videreføres af de fynske kommuner, Region Syddanmark og staten.

De nye kommuner i det gamle Fyns Amt

Statistisk kilde 
Danmarks Statistik, Statistikbanken.dk

Referencer 

Danmarks amter (1970-2006)
Etableret i 1970
Ophørt i 2006
24. oktober

24. oktober er dag 297 i året i den gregorianske kalender (dag 298 i skudår). Der er 68 dage tilbage af året.

Proclus dag. Der findes flere helgener med dette navn, men ingen har festdag den 24.

Første dag i Skorpionens tegn. Latin: Scorpio.

Det er FN-dag, og i hele Norden er det officiel flagdag for stiftelsen af FN.

Dage i oktober
25. oktober

25. oktober er dag 298 i året i den gregorianske kalender (dag 299 i skudår). Der er 67 dage tilbage af året.
 Dagens navn er Crispinus.
 Margrethe af Højelses helgendag. Formentlig død 25. oktober 1176.

Dage i oktober
26. oktober

26. oktober er dag 299 i året i den gregorianske kalender (dag 300 i skudår). Der er 66 dage tilbage af året.

Amandus dag. Var en meget afholdt biskop fra Maastricht i Holland, som døde i 679.

Dage i oktober
Wilhelm Freddie

Christian Frederik Wilhelm "Freddie" Carlsen (født 7. februar 1909 i København, død 26. oktober 1995 København) var en dansk kunstmaler, grafiker, objektkunstner og professor ved Det Kongelige Danske Kunstakademi i København.

Han var den eneste danske kunstner, der oplevede at blive meldt til politiet for at have produceret ”utugtige kunstværker”. Han fik sågar en hæftestraf for sine ”pornografiske udskejelser”. Wilhelm Freddie var en surrealistisk enspænder, idet han skilte sig ud fra andre surrealistiske kunstnere i Danmark. Han opnåede dog i stort mål anerkendelse, priser, hæder og medaljer.

Se også 
 Spiste horisonter - en film fra 1982

Ekstern henvisning 
 
 Den Store Danske

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra København
Malere fra Danmark
Ansatte ved Det Kongelige Danske Kunstakademi
Danskere i 1900-tallet
Grafikere fra Danmark
Kunstnere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
27. oktober

27. oktober er dag 300 i året i den gregorianske kalender (dag 301 i skudår). Der er 65 dage tilbage af året.

Sems dag. Sem var en af Noas tre sønner og stamfader til hebræerne (1. Mosebog 10, 21-31).

Dage i oktober
29. oktober

29. oktober er dag 302 i året i den gregorianske kalender (dag 303 i skudår). Der er 63 dage tilbage af året.

Narcissus dag. En from biskop fra Jerusalem, der skal være blevet 116 år.

Dage i oktober
30. oktober

30. oktober er dag 303 i året i den gregorianske kalender (dag 304 i skudår). Der er 62 dage tilbage af året (62 i skudår).

Dagens navn i den danske almanak er Elsa og Absalon. I Sverige er navnet Elsa og Isabella, og i Norge er navnet Aksel, Ånund og Ove. 

Sankt Thøgers helgendag.

Fest- og helligdage, der fast ligger på 30. oktober 
Udråbelse af den slovakiske nation i 1918
Mindedag for ofrene for politisk undertrykkelse (tidligere sovjetstater)
Thevar Jayanthi (Indien, især Tamil Nadu)

Dage i oktober
31. oktober

31. oktober er dag 304 i året i den gregorianske kalender (dag 305 i skudår). Der er 61 dage tilbage af året.

Louises dag. Dagen har fået navn efter kronprinsesse Louise, som blev født denne dag i 1851.
Dagens navn er også: Reformationens begyndelse.

Det er Halloween (nært beslægtet med allehelgensaften) Ifølge folketroen er hekse, genfærd og mørkets magter løs denne aften. Mange steder fortælles der spøgelseshistorier og tages varsler.

Det er en stor festdag, især i USA, men også i Skotland og Wales. I USA er dagen også "national trylledag".

Dage i oktober