Filosofi

Denne artikel omhandler hovedsageligt vestlig, eller europæisk, fagfilosofi med afsæt i det akademiske og videnskabelige.

Filosofi er i det moderne Vesten videnskaben vedrørende de grundlæggende vilkår for erkendelse og moral. I den moderne vestlige verden er filosofi således overvejende akademisk fagfilosofi, der er et teoretisk universitetsfag. Det varetager faguddannelse af universitetsfilosoffer og består i det teoretiske og systematiske studie af generelle problemer omkring især etik, erkendelse, sprog og bevidsthed.

Emneområde 
Afgrænsningen af den akademiske fagfilosofis emneområde er i sig selv et stående fagfilosofisk spørgsmål. Der er dog en del kernediscipliner, der i dag er mere eller mindre centrale for fagfilosofien som universitetsfag:

 Metafysik
 Erkendelsesteori
 Etik
 Videnskabsteori
 Politisk filosofi
 Æstetik
 Logik
 Sprogfilosofi
 Historiefilosofi
 Filosofihistorie (ikke at forveksle med idéhistorie, der ikke er en fagfilosofisk disciplin men dog ofte et filosofisk studie).
 Argumentationsteori (ikke at forveksle med retorisk argumentation, der ikke er en fagfilosofisk disciplin).
 Teknologifilosofi

Disciplinerne er afhængige af hinanden, sådan at f.eks. et metafysisk synspunkt kan have erkendelsesteoretiske konsekvenser og omvendt.
Ligeledes kan et sprogfilosofisk synspunkt have metafysiske konsekvenser.

Den akademiske fagfilosofi beskæftiger sig desuden specifikt med alle de andre videnskabelige fagområder, hvori man f.eks. både undersøger de erkendelsesteoretiske og metafysiske problemstillinger for emnet.

Eksempelvis:
 Politisk filosofi for statskundskab
 Biologiens filosofi for biologi
 Fysikkens filosofi for fysik
 Historiens filosofi for historie
 Matematikkens filosofi for matematik
 Medicinsk filosofi for lægevidenskab
 Pædagogisk filosofi for pædagogik
 Retsfilosofi for retsvidenskab

Selvforståelse og afgrænsning 
Moderne vestlig akademisk fagfilosofi er videnskabelig og har strikte krav til argumentation, begrebsdefinition, udredning af forudsætninger og korrekt logik. Fagfilosofi er dermed afgrænset fra andre former for filosofi som især visse antikke filosofier, moderne livsfilosofier, arabisk filosofi og østlige filosofier, der ofte har fokus på samfundsstrukturer, naturforståelse, spiritualitet eller konkret liv frem for begrebslig præcision og altomspændende nærgennemgang af ting i forhold til logiske aksiomer. 

Betegnelsen fagfilosof anvendes tilsvarende gerne om en person, der er faguddannet i videnskabelig filosofi, eller specialist i et andet filosofisk orienteret universitetsfag. Mens enhver kan kalde sig filosof, kræver titlen fagfilosof således, at man er uddannet i akademisk fagfilosofi eller et inden for et filosofisk fagområde på kandidat- eller forskerniveau. På engelsk bruges tilsvarende betegnelsen professional philosopher eller specialized philosopher om faguddannede filosoffer eller forskere i filosofi. På tysk anvendes både betegnelserne Fachphilosoph og professioneller Philosoph om den faguddannede akademiske filosof. Begrebet "Fachphilosoph" blev almindeligt i begyndelsen af det 20. århundrede, og det opstod i forbindelse med udviklingen af filosofi som en akademisk disciplin med specialiserede underområder og underdiscipliner. Denne udvikling medførte, at der kom specialiserede fageksperter inden for bestemte filosofiske områder, som var akademisk faguddannede og forskede eller underviste i filosofi som universitetsfag.

Opdelinger af underdiscipliner 
Skellet imellem praktisk filosofi og teoretisk filosofi går tilbage til Aristoteles. De praktiske videnskabers mål er handling, mens de teoretiske videnskabers mål er viden. Trods navnet er den praktiske fagfilosofi dog en lige så intellektuel disciplin som den teoretiske fagfilosofi, idet den praktiske fagfilosofi beskæftiger sig rent teoretisk med handling.

Den teoretiske fagfilosofi tæller underdiscipliner som erkendelsesteori, metafysik og videnskabsfilosofi. Den praktiske fagfilosofi tæller normativ etik, metaetik, anvendt etik, politisk filosofi og æstetik, men også mindre områder af den anvendte filosofi, f.eks. pædagogisk filosofi kan regnes hertil. Nogle discipliner går på tværs af dette skel, det gælder f.eks. filosofisk antropologi og religionsfilosofi.

Fagfilosofiske problemer 
Der er en lang række klassiske fagfilosofiske problemer:

Teoretisk fagfilosofi:
 Problemet om viljens frihed: Har vi en fri vilje og, hvad er en sådan?
 Det psykofysiske problem: Hvad er forholdet imellem krop og bevidsthed?
 Omverdensproblemet: Hvordan kan man vide, at verden eksisterer uafhængigt af ens bevidsthed?
 Det fremmedpsykiske problem: Hvordan ved jeg at andre har en bevidsthed?

Praktisk fagfilosofi:
 Hvad er et godt menneske?
 Hvad er kunst?
 Findes der moralske egenskaber ude i verden?
 Hvad er meningen med livet?
 Hvordan er den gode stat indrettet?
 Findes der retfærdige krige?
 Findes der menneskerettigheder og i så fald hvilke?

Historisk 
Igennem historien er filosofiens emneområdet skrumpet ind. Al tidlig naturvidenskab blev kaldt naturfilosofi, og f.eks. logik hørte ind filosofien, men i dag skelner man imellem filosofisk logik og matematisk logik. Andre emner som f.eks. at bevise gud er bortfaldet.

I dag kan den akademiske fagfilosofi opfattes som både førvidenskab og et generaliststudie, hvorunder der stadig er en tendens til at man putter spirende fagområder, hvis man er i tvivl om, hvor de ellers skulle placeres. Dette har fået nogle fagfilosoffer og videnskabsfolk til at antage, at fagfilosofien udelukkende er et moderfag, der føder alle andre akademiske fag, hvorefter det selv, teoretisk set, skulle ophøre med at eksistere.

Filosofiens historie 
Se også: Filosofiens historie

Vestlig filosofi regnes almindeligvis for at være startet i Grækenland med de såkaldte førsokratiske tænkere. Den første af disse blev af Aristoteles regnet for at være Thales fra Milet, hvorefter Anaximander, Heraklit, Parmenides og Demokrit fulgte. Filosofi kom i den vestlige udgave oprindeligt fra det græske ord φιλοσοφία, philosophia, der betød “kærlighed til visdom“.

Hvor førsokraterne hidtil havde haft fokus på verden udadtil (jf. kosmos, matematik og ontologi), så vendte Sokrates filosofien bort fra dette og rettede den ind imod mennesket selv (jf. etik), for dermed at påbegynde den klassiske æra inden for filosofi.Sokrates' mest kendte elev, Platon, oprettede dernæst Akademiet, hvorved han rettede filosofien imod ideerne og påbegyndte en lang tradition inden for idealisme.Aristoteles, der endvidere var Platons elev, talte i højere grad for empirisme og oprettede sit eget akademi, Lykeion.De tre regnes traditionelt set for at være vestens første store filosoffer.

Senere udviklinger i den græske filosofi var epikuæismen og Stoicismen. Stoicismen dominerede romernes tænkning i århundreder, og har ligeledes haft en stor indflydelse på vestlig tænkning. Menneskerettigheder kan f.eks. spores til dem.

I middelalderen beskæftigede filosofferne sig mest med teologiske spørgsmål, og om at forene arven fra den græske filosofi med kristendommen. Augustin og Thomas Aquinas regnes her for at være de største, middelalderlige filosoffer.

Ved renæssancen gjorde en række filosoffer op med den middelalderlige kristendom samt skolastikken og påbegyndte den moderne filosofi. Disse inkluderer Francis Bacon, Thomas Hobbes, John Locke, René Descartes, Baruch de Spinoza, Gottfried Wilhelm Leibniz, Blaise Pascal, Nicolas Malebranche, Christian Wolff, Charles-Louis de Secondat Montesquieu, Pierre Bayle, Thomas Reid, Adam Smith, David Hume, Jean-Jacques Rousseau og Immanuel Kant. Selve disciplinen filosofihistorie stammer fra renæssancen.

Kant repræsenterer samtidigt et sammenbrud for metafysikken og den klassiske rationalisme. Efter ham blev filosofien præget af tysk idealisme. Johann Gottlob Fichte, Georg Wilhelm Friedrich Hegel, og Friedrich Wilhelm Joseph von Schelling tog udgangspunkt i Kants filosofi, mens Arthur Schopenhauer var stærkt kritisk overfor Kant.

En anden udvikling i denne periode var naturalismen, repræsenteret af John Stuart Mill, Karl Marx og Auguste Comte.

Den største, danske filosof, Søren Kierkegaard, udformede en del af sin filosofi ud fra en kritik af Hegel. Kirkegaard og Friedrich Nietzsche blev endvidere væsentlige inspirationskilder til det tyvende århundredes filosofi, bl.a. for Martin Heidegger og for den franske eksistentialist Jean-Paul Sartre. Omkring anden verdenskrig blev Simone de Beauvoir en vigtig eksistentiel filosof inden for eksistentialismen. Hun blev især kendt for bogen Det andet køn, der ser på kvindens eksistens. Sidst i 1800-tallet grundlagde Edmund Husserl endelig fænomenologien.

Analytisk og kontinental filosofi 
I dag skelnes ofte imellem analytisk og kontinental filosofi. Skellet er imidlertid kunstigt, analytisk filosofi antages dog i højere grad at være logisk og kontekstuafhængig, mens kontinental filosofi er mere historisk orienteret. Analytisk filosofi interesserer sig ikke så meget for de tyske filosoffer efter Immanuel Kant, f.eks. Hegel, mens kontinental filosofi gør. Måske kan man tale om en helt tredje gruppe af logikere og fagfilosoffer, der bedriver formel fagfilosofi, altså arbejder inden for eksempelvis modallogikkens område. Analytisk filosofi og positivistisk indstillede filosoffer glemmer imidlertid ofte at deres udgangspunkt er kontinentalt: Auguste Comte, Gottlob Frege, Wienerkredsen, Ludwig Wittgenstein og Karl Popper m.fl.

Se også 

 Filosofiens historie
 Matematikkens filosofi
 Medicinsk filosofi
 Etik
 Erkendelsesteori
 Kontinental filosofi
 Kvindelige filosoffer
 Feministisk filosofi
 Retsfilosofi
 Eksistentiel filosofi
 Pædagogisk filosofi
 Metafysik
 Filosofi med børn
 Filosofisk pædagogik
 Idéhistorie
 Livsfilosofi
 Livskunst
 Dansk filosofi
 Fransk filosofi
 Tysk filosofi
 Amerikansk filosofi
 Nederlandsk filosofi
 Kinesisk filosofi
 Norsk filosofi
 Italiensk filosofi
 Spansk filosofi
 Slovensk filosofi
 Russisk filosofi
 Latinamerikansk filosofi
 Koreansk filosofi
 Indisk filosofi
 Islamisk filosofi
 Svensk filosofi
 Britisk filosofi
 Buddhisme
 Kristendom
 Afrikansk filosofi

Litteratur om vestlig fagfilosofi

Oversigtslitteratur på dansk 
 Bukdahl, Jørgen (1982): Filosofien efter Hegel. København: Gyldendal
 Collin, Finn (2003): Engelsk og amerikansk filosofi. København: Politiken
 Gaarder, Jostein (2017): Sofies verden - en roman om filosofiens historie. Høst
 Hartnack, Justus (1969): Filosofiens historie. København: Gyldendal
 Hartnack, Justus (1996): Filosofiens filosofi. København: CA Reitzel
 Hartnack, Justus (1997): Filosofiske problemer og filosofiske argumentationer. København: CA Reitzel
 Husted, Jørgen & Poul Lübcke (2001): Politikens filosofihåndbog. København: Politiken
 Johansen, Karsten Friis (1998): Den europæiske filosofis historie. Antikken. København: Gyldendal
 Koch, Carl Henrik (1983): Den europæiske filosofis historie i nyere tid - fra renæssancen til oplysningstiden. København: Gyldendal
 Larsen, Kasper og Christoffer Boserup Skov (2013): Grundbog til filosofi. Systime
 Lübcke, Poul (1982): Vor tids filosofi. Engagement og forståelse. Politiken
 Lübcke, Poul (1982): Vor tids filosofi. Sprog og videnskab. Politiken
 Lübcke, Poul (2014): Politikens filosofi leksikon. Politiken
 Myrup, Jesper (2002): Temaer i nyere fransk filosofi. Philosophia
 Næss, Arne (1967): Filosofiens historie 1-3. Vinten. Oversat fra norsk af Ane Munk-Madsen.
 Olesen, Søren Gosvig (2021): Filosofien i Frankrig. Wunderbuch.
 Rendtorff, Jacob Dahl (2003): Fransk filosofi. Politiken
 Russel, Bertrand (2000): Vestens filosofi. Rosinante, oversat af Elsa Gress.
 Svendsen, Lars & Simo Säätelä (2008): Indføring i filosofien. Klim. Oversat af: Joachim Wrang
 Thielst, Peter (2002): Man bør tvivle på alt - og tro på meget. Det lille forlag

Oversigtslitteratur på engelsk 

 Coppleston, Frederick (2003): History of Philosophy 1-9. Bloomsbury
 Cottingham, John. Western Philosophy: An Anthology. 2nd ed. Malden, MA: Blackwell Pub., 2008. Print. Blackwell Philosophy Anthologies.
 Dummett, Michael (1993): The Origins of Analytical Philosophy. Cambridge, MA: Harvard University Press
 Glendinning, Simon (2006). The idea of continental philosophy: a philosophical chronicle. Edinburgh: Edinburgh University Press Ltd
 Grayling, A. C. (2019): History of Philosophy. Penguin

 Schrift, Alan D. (2010). The History of Continental Philosophy. Chicago; Illinois: University of Chicago Press Press.
 Soames, Scott (2003): Philosophical Analysis in the Twentieth Century: Volume 1, The Dawn of Analysis. Princeton: Princeton University Press

Centrale værker på dansk fra antikken og middelalderen 

 Alighieri, Dante (2020): Monarkiet. Forlaget Multivers. Oversat og kommenteret af Ditlev Tamm. Forord af Jens Christian Grøndahl
 Aquinas, Thomas (1963): Teologiens system. København. Oversat af Thure Hastrup.
 Aristoteles (1999): Forelæsning over fysik. Gyldendal. Oversat med indledning og noter af Poul Helms.
 Aristoteles (1999): Statslære. Gyldendal, oversat af William Norvin og Peter Fuglsang.
 Aristoteles (2000): Etikken. DLF
 Aristoteles (2021): Metafysik. Klim. Oversat af Michael Vernersen med forord af Thomas Schwarz Wentzer
 Augustin: “Bekendelser”. Skt Ansgar, 1988. Oversat af Torben Damsholt
 Augustin (2002): Om Guds stad. Aarhus Universitetsforlag. Oversat til dansk og med forord og kommentarer af Bent Dalsgaard Larsen
 Bonaventura (2007): Livstræet - betragtninger over Jesu liv, hans død og opstandelse. Katolsk Forlag
 Platon (1997-2014): Samlede værker i ny oversættelse. Gyldendal
 Platon (1999): Staten. Museum Tusculanum

 Platon (2007): Theaitetos. Museum Tusculanum Forlag. Oversat af Fritz Saaby Pedersen
 Scotus, Johannes Duns (2005): Afhandling om det første princip. Oversat af Claus Asbjørn Andersen. Frederiksberg: Det lille forlag. 
 Seneca, Lucius Annaeus (1997): Livets korthed. Gyldendal, oversat af Villy Sørensen

Centrale værker på dansk fra nyere tid 

 Descartes, René (2006): Meditationer over den første filosofi. København: Det lille Forlag. Oversætter, Niels Henningsen.
 Hobbes, Thomas (2015): Leviathan – eller materie, form & magt i et almenvel civilt og kirkeligt. Informations Forlag, oversat til dansk af Claus Bratt Østergaard
 Hume, David (2010): Undersøgelser: erkendelsesteori & moralfilosofi. Information, Oversat af Claus Brat Østergaard.
 Kant, Immanuel (2000): Kritik af den praktiske fornuft. HRF. På dansk ved Tom Bøgeskov
 Kant, Immanuel (2002), Kritik af den rene fornuft, Det lille forlag. Oversat af Claus Brat Østergaard.
 Kant, Immanuel (2005): Kritik af dømmekraften. Det lille Forlag. . Oversat af Claus Brat Østergaard
 Locke, John (1996): Anden afhandling om styreformen, Det lille Forlag, oversættelse, indledning og noter ved Niels Henningsen
 Montaigne, Michel de (1992): Essays I-III, oversat af Else Henneberg Pedersen. Gyldendal.
 Rousseau, Jean-Jacques (2007): Samfundskontrakten. DLF. Oversat af Mogens Chrom Jacobsen
 Smith, Adam (2014): Nationernes Velstand I-II; Informations Forlag. Oversætter Claus Bratt Østergaard
 Spinoza, Baruch de (2010): Etik. Det lille forlag. Oversætter: S.V. Rasmussen; forord, redaktør: Carl Henrik Koch.

Centrale værker på dansk fra moderne tid 
 Arendt, Hannah (2019): Åndens liv. Klim. Med forord af Hans-Jørgen Schanz og i oversættelse af Joachim Wrang
 Austin, John Langshaw (1997): Ord der virker. Gyldendal. Oversættelse og indledning af John E. Andersen og Thomas Bredsdorff
 Beauvoir, Simone de (2019): Det andet køn. Gyldendal. Oversat af af Karen Stougaard Hansen, Svend Johansen og Mette Olesen
 Dewey, John (2005). Demokrati og uddannelse. Klim, oversat af Joachim Wrang
 Foucault, Michel (2005): Vidensarkæologien. Philosophia, oversat af Mogens Chrom Jacobsen ; indledning ved Ejvind Hansen
 Frege, Gottlob (2002): Filosofiens, sprogets og matematikkens grundlag. Aarhus: Philosophia. Forord ved Lars Binderup
 Hegel, G. W. F. (2005): Åndens fænomenologi. Gyldendal. Med forord af og oversat af Claus Bratt Østergaard
 Hegel, G. W. F. (2022): “Dialektik”, Mindspace. Udvalgt og kommenteret af William Mathorne og Anna Cornelia Ploug, der også har skrevet introduktion
 Heidegger, Martin (1996): “Kunstværkets oprindelse”. Gyldendal
 Heidegger, Martin. (2007). Væren og tid. Forlaget Klim. Dansk oversættelse ved Christian Rud Skovgaard. Efterskrift af Thomas Schwarz Wentzer
 Horkheimer, Max & Theodor W. Adorno (1993): “Oplysningens dialektik”. Gyldendal. Oversat af Per Øhrgaard
 Husserl, Edmund (2019). Fænomenologi. Mindspace. Oversat af Peer F. Bundgaard, indledning ved Anders Dræby.
 Kierkegaard, Søren (2010): Frygt og bæven. Det lille Forlag. Udgave i moderne retskrivning og med forklarende noter
 Kierkegaard, Søren (2013): Kærlighedens gerninger. SKK. Udgave i nudansk
 Marx, Karl (1970): Kapitalen - kritik af den politiske økonomi, bind 1-3. Rhodos, oversat af Kjeld Ø. Nielsen
 Marx, Karl & Friedrich Engels (2014): Det kommunistiske manifest. Den tyske ideologi. Det lille forlag, oversat af Sven Brüel og Peter Thielst
 Mill, John Stuart (1985): Om friheden. Apostrof, oversat af Jesper Tang
 Mill, John Stuart (2008): Utilitarisme. Det lille Forlag, oversat af Helge Nørgaard Madsen
 Nagel, Thomas (2018): Hvordan er det at være en flagermus? Kbh.: Mindspace. Introduktion ved Oliver Kauffmann
 Nietzsche, Friedrich (1999): Moralens oprindelse. Det Lille Forlag, forord, oversættelse og noter ved Niels Henningsen
 Nietzsche, Friedrich (2014): Afgudernes tusmørke. Det lille Forlag
 Popper, Karl (2001). Det åbne samfund og dets fjender. Spektrum, oversat af Christian Svendsen.
 Rawls, John (2005): En teori om retfærdighed. Det lille Forlag
 Rawls, John (2018): To opfattelser af regler.Mindspace. Indledning ved Søren Flinch Midtgaard
 Sartre, Jean-Paul (2014): Eksistentialisme er en humanisme. Hans Reitzels Forlag. Oversat af Anders Thuborg med forord af Jacob Dahl Rendtorff.
 Sartre, Jean-Paul (2014): Væren og intet. Philosophia. Oversat af Mogens Chrom Jacobsen med efterskrift af Sune Liisberg
 Schopenhauer, Arthur (2005), Verden som vilje og forestilling, oversat af Søren Fauth, 
 Steiner, Rudolf (2012): Frihedens filosofi. Klim, med et efterskrift af Oskar Borgman Hansen, som også har oversat.
 Tillich, Paul (1995): Mod til livet. Anis. H.C. Wind har skrevet efterskrift til bogen, der er oversat af Anne Marie Lervad Thomsen.
 Weil, Simone (2023): Rodfæstelsen. Mindspace. Oversat af Elsebeth Juncker & Stine Zink Kaasgaard
 Wittgenstein, Ludwig (1993): Tractatus logico-philosophicus. Gyldendal, på dansk ved og med noter af David Favrholdt
 Wittgenstein, Ludwig (1994): Filosofiske undersøgelser. Munksgaard. Oversat af Jes Adolphsen og Lennart Nørreklit, forord af Peter Seeberg

Eksterne kilder og henvisninger 

 Fransk Wikisource: Bibliothèque Philosophique
 Philosophia  Webside om filosofi

 
Videregående uddannelser i Danmark