alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Termodynamisk temperatur

Termodynamisk temperatur er en absolut måde at måle temperatur, og det er en af de vigtigste parametre inden for termodynamik.

Termodynamisk temperatur er defineret ved termodynamikkens 3. lov, hvor den teoretisk laveste temperatur er nul. Ved det absolutte nulpunkt har partiklerne i alle typer stof minimal bevægelse og kan ikke blive koldere. I den kvantemekaniske beskrivelse er stof ved det absolutte nulpunkt i sin grundtilstand og har dermed den lavest mulige energi. Termodynamisk temperatur kaldes også for absolut temperatur af to årsager: Den første, foreslået af Kelvin, er, at den ikke afhænger af partiklernes egenskaber i materialet; den anden er, at det referer til det absolutte nulpunkt ifølge egenskaberne for idealgaser.

SI-systemet specificerer en særlige skala for temordynamisk temperatur; Kelvin-skalaen bruges som måleenhed, og vands tripelpunkt ved 273,16 K bruges som det fundamentale fikspunkt. Historisk har der været anvendt andre skalaer til måling af termodynamisk temperatur. Rankine-skalaen, der bruger fahrenheit som enhed, anvendes stadig som en af de såkaldte English Engineering Units i USA inden for visse ingeniørvidenskaber. ITS-90 giver praktiske metoder til at estimere den termodynamiske temperatur med stor nøjagtighed.

Grundlæggende er stof temperatur i sin grundtilstand et udtryk for energien i de translationelle, vibrationelle og rotationelle bevægelser i stoffets partikler, som molekyle, atomer og subatomare partikler. Den samlede mængde af disse kinetiske bevægelser, sammen med potentiel energi i partiklerne, og nogle gange visse andre typer partikelenergi i ligevægt med disse, udgør den samlede indre energi. Den indre energi kaldes også varme eller termisk energi, når der ikke udføres noget arbejde på emnet fra omgivelserne eller fra emnet til omgivelserne. Den indre energi kan være lagret på en række forskellige måder i stoffet, der hver er en frihedsgrad. I ligevægtstilstanden vil hver frihedsgrad, jf. ligefordelingsloven, gennemsnitligt bidrage med energien , hvor  er Boltzmanns konstant, med mindre frihedsgraden er i et kvanteregime. De indre frihedsgrader (rotation, vibration osv.) kan være i et kvanteregime ved stuetemperatur, men translationelle frihedsgrader vil være i et klassisk regime, bortset fra ved ekstremt lave temperaturer (under 1 K). I de fleste situationer kan den termodynamiske temperatur altså betragtes som et gennemsnit af partiklernes gennemsnitlige translationelle kinetiske energi.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Kinetic Molecular Theory of Gases.  An explanation (with interactive animations) of the kinetic motion of molecules and how it affects matter. By David N. Blauch, Department of Chemistry, Davidson College .
 Zero Point Energy and Zero Point Field. A Web site with in-depth explanations of a variety of quantum effects. By Bernard Haisch, of Calphysics Institute.

Enhedssystemer
Temperatur
Temperatur
Tolteker

Toltekerne var et ældgammelt indiansk folk, som dominerede meget af det centrale Mexico mellem det 10. og 12. århundrede e.kr. Deres sprog, nahuatl, blev også talt af aztekerne.

Som et militaristisk folk, kan de have plyndret byen Teotihuacan (ca. 750). Toltekerne sammensmeltede de mange små stater i det centrale Mexico, til et rige regeret fra deres hovedstad, Tulum (også kendt som Tolán), nu Tula, Mexico. De var dygtige tempelbyggere. Deres indflydelse spredte sig over meget af Mesoamerika i den postklassiske epoke.
Toltekisk indflydelse på maya-civilisationen i Yucatán-halvøen er betydelig og især tydelig i byen Chichen Itzá. 

Toltekerne (eller, som nogle siger, en fiktiv udgave af dem) er blevet gjort berømte i de sidste årtier af forfatteren Carlos Castaneda.

Folkeslag i Mexico
Præcolumbianske kulturer
Moctezuma I

Moctezuma I (også kendt som Moctezuma Ilhuicamina, hvor efternavnet betyder "bueskytte mod himlen") var en aztekisk regent i byen Tenochtitlan.

Moctezuma udvidede det aztekiske riges grænser ud over México-dalen til golf-kysten. Han undertvang de huastekiske og totonakiske folk og fik dermed adgang til eksotiske varer såsom kakao, gummi, bomuld, frugt, fjer og konkylier.

Han tog magten i 1440 som efterfølger til Itzcóatl og blev efterfulgt af Axayacatl.

Eksterne henvisninger 

Aztekiske kejsere
Tjek fødsels- og dødsår
Moctezuma II

Moctezuma II eller Montezuma II (1466-1520; aztekisk kejser fra omkring 1502 til 1520) var Auitzotls arving og aztekisk regent over byen Tenochtitlan, som forøgede Tenochtitlans magt til total dominans af dens søsterbyer Texcoco og Tlatelolco. Han er især kendt, fordi han var ved magten, da spanierne erobrede Mexico. 

I ti år før de spanske conquistadorers ankomst, var der ifølge legenden otte tegn, som fortalte om det aztekiske riges kollaps. Disse tegn var:
 En ildsøjle viste sig på nattehimlen (måske en komet?)
 En komet viste sig på himlen i dagtimerne
 Huitzilopochtlis tempel blev ødelagt af en brand
 Et lynnedslag ramte templet i Tzonmolco
 Tenochtitlan blev oversvømmet
 Mærkelige mennesker med mange hoveder blev set vandrende gennem denne by
 Man hørte en kvindes grådkvalte sørgesang for aztekerne
 En underlig fugl blev fanget. Da Moctezuma kiggede i dens spejllignende øjne, så han et ukendt folk gå i land ved kysten

I foråret 1519 modtog han de første rapporter om fremmedes landgang på østkysten af riget. Den 8. november 1519 mødte han Cortes, som han troede var guden Quetzalcoatl. 

I Cortes' fravær udsendte viceguvernøren et dekret om, at de rituelle menneskeofringer skulle ophøre. Folket gjorde oprør, og spanierne tog Moctezuma til fange. Den 1. juli 1520 viste Moctezuma sig på sit palads' balkon for at overtale en menneskemængde til at trække sig tilbage. Befolkningen var forfærdet over deres kejsers samarbejde med spanierne og overdyngede ham med sten og kastepile. Han døde kort efter angrebet. Moctezuma blev fulgt af Cuitlahuac og Cuauhtemoc. Året efter havde det aztekiske rige fuldstændig overgivet sig til spanierne.

Benævnelser 
Moctezuma II , omtales nogle gange kun som Moctezuma. Brugen af romertallet efter navnet, stammer fra moderne tid, for at kunne skelne ham fra den "anden" Moctezuma, Moctezuma I.

En anden måde at skelne dem på, end ved hjælp af romertal, er at Moctezuma I var Moctezuma Ilhuicamina og Moctezuma II var Moctezuma Xocoyotzin. Det første betyder "enspænder, som skyder pile mod himlen". Xocoyotzin betyder blot "den yngre".

Eksterne henvisninger 

Aztekiske kejsere
Tjek fødsels- og dødsår
Popol Vuh

Popol Vuh ("Rådsbogen") er en maya-bog med skrifter indeholdende mayaernes skabelsesberetning og de religiøst vigtige historier om helte-tvillingerne.

Den bedst kendte og mest komplette udgave af Popul Vuh er i quiché-folkets mayasprog. Efter Spaniens erobring af Guatemala skrev nogle mayaer i hemmelighed kopier af de gamle mayabøger, men med latinske bogstaver i stedet for mayaskrift. En af disse bøger blev opdaget omkring 1702 af præsten Francisco Ximénez i den guatemalanske by Chichicastenango. Han afskrev bogen i stedet for at brænde den. Desuden tilføjede han en spansk oversættelse. Denne kopi endte i San Carlos-universitetets bibliotek i Guatemala City, hvor den blev opdaget af Etienne Brasseur de Bourbourg og Carl Scherzer i 1854. De udgav få år senere franske og spanske udgaver; de første af mange oversættelser.
Efter de mytologiske afsnit giver manuskriptet med detaljerede oplysninger om grundlæggelsen af Quiché-kongedømmet og dets historie i Guatemala og forbinder den kongelige familie med guderne for at retfærdiggøre styret og give det guddommelig ret. Manuskriptet er i Newberry Library i Chicago, USA.

Præ-columbiansk maya-begravelseslertøj indeholder ofte afsnit af teksten i Popul Vuh skrevet med hieroglyffer og illustrationer af scener fra legenderne. Nogle historier fra Popul Vuh bliver fortsat fortalt af moderne mayaer; historier optaget af antropologer i det 20. århundrede kan have bevaret dele af de gamle sagn i mere komplette udgaver end Ximénez' manuskript.

Litteratur 
 Popol Vuh. Quiché-indianernes folkebog, ved Ib Michael. Ill. af Per Kirkeby, Forlag Rhodos, 1975 (ny red. 1990).
 Jens Rohark, Poopol Wuuj - Das heilige Buch des Rates der K´ichee´-Maya von Guatemala, 2007,

Eksterne henvisninger 

Præcolumbianske kulturer
Bing Crosby

Bing Crosby (født Harry Lillis Crosby; 2. maj 1903, død 14. oktober 1977) var en amerikansk sanger og filmskuespiller. Hans største hit var med Irving Berlins sang "White Christmas", som med mere end 50 millioner solgte eksemplarer er den mest solgte single nogensinde.

Som filmskuespiller medvikrede han i en lang række film. Han modtog i 1945 en Oscar for bedste mandlige hovedrolle for sin rolle som Father Chuck O'Malley i filmen Går du min vej? (Going My Way). Han spillede ligeledes den mandlige hovedrolle i genindspilningen af samme film året efter, The Bells of St. Mary's, hvor han spillede overfor Ingrid Bergman, og blev atter nomineret til en Oscar. Crosby modtog fem år i træk prisen "Mest populære mandlige stjerne" ved Photoplay Awards. Crosby er en af de få personer, der har tre stjerner på Hollywood Walk of Fame - en stjerne for film, en for radio og en for musik.

Han erklærede i 1971 handelskrig mod Danmark på grund af det danske laksefiskeri ved Grønland.

Filmografi i udvalg 
 Den store radioudsendelse (1932)
 Musik skal der til (1933)
 Mit hjerte er dit (1934)
 Mississippi (1935)
 Samfundets fjende nr. 13 (1936)
 Gadens melodi (1936)
 Bryllup på Hawaii (1937; Crosby synger "Blue Hawaii", der senere blev kendt i en version med Elvis Presley)
 På eventyr i Singapore (1940)
 På eventyr i Afrika (1941)
 Den glade kro (1942)
 På eventyr i Marokko (1942)
 Gutter på landlov (1942)
 Går du min vej? (1944; Crosby modtog Oscar for bedste hovedrolle)
 En rigtig sailor (1944)
 St. Marys klokker (1945)
 Skæg i Klondyke (1946)
 Blue skies (1946)
 Halløj i Rio (1947)
 Yankee-ridderen (1949)
 Eventyr på Bali (1952)
 Lille dreng eftersøges (1953)
 White Christmas (1954)
 High Society (1956)

Noter

Eksterne henvisninger 
 

 

Skuespillere fra Washington
Sangere fra USA
Personer fra Tacoma
Amerikanere i 1900-tallet
Oscar for bedste mandlige hovedrolle
Hollywood Walk of Fame
Croonere
Bolt (flertydig)

Ordet bolt har flere betydninger:
 Bolt – en maskinskrue
 Bolt (armbrøst) – en pil til en armbrøst, som regel af træ, jern, fjer, snor og lim
 Bolt (film) – en animationsfilm fra 2008, produceret af Disney

Personer 
 Usain Bolt – jamaicansk atletikudøver (sprinter)
 Mikkel Bolt – dansk kunsthistoriker

Se også 
 Ambolt
 Boltpistol
Emu

Emuen (latin: Dromaius novaehollandiae) er en stor australsk fugl, der ikke kan flyve. Fuglen har en højde på cirka 150–190 centimeter og en vægt på 30–55 kilogram. Den menes at være nærmest beslægtet med kasuarerne. Emuen er den eneste nulevende art i familien Dromaiidae, der ofte er blevet placeret blandt strudsefuglene, men nu er foreslået at tilhøre ordenen Casuariiformes.

Emuen er udbredt over det meste af Australien. Bestanden menes at ligge på omkring 800.000 individer. Den kan løbe op til 50 km/t og kan blive op til 30 år gammel.

Føde 
Emuen æder frisk græs, græsfrø, rødder, insekter og frugter. Den kan normalt klare sig igennem længere tid uden vand.

Uddøde emuer 
I dag findes kun en enkelt art, emuen, men før europæerne kom til Australien fandtes to andre arter:
 Kangaroo-emu, D. baudinianus (uddød omkring 1827)
 Sort emu, D. ater (uddød omkring 1805)

Noter

Kilder 
 zoo.dk  Emu i Københavns Zoos dyreleksikon

Kasuarfugle
Fugle fra Australien
Parts per billion

Parts per US billion (forkortet ppb): betyder milliardedele eller 1 del pr. 109. Da billion har to forskellige betydninger og kan misforstås, anbefaler BIPM at ppb ikke bliver brugt.

Se også
Danske enheder
procent
promille
ppm
ppt
SI-præfiks
SI-enhed
Milliard

Referencer 

Mængdeenheder
Parts per trillion

Parts per trillion eller forkortelsen ppt er amerikansk-engelsk og betyder billiontedele. Da trillion har to forskellige betydninger og kan misforstås, anbefaler BIPM at ppt ikke bliver brugt.

Se også
Danske enheder, procent, promille, ppm, ppb, SI-præfiks, SI-enhed

Referencer 

Mængdeenheder
Ppt

PPT eller ppt kan henvise til flere artikler:
 Parts per trillion - andele per billion
 Parents Preference Test (PPT) – en psykologisk forældrestilstest
 Parti Progressiste Tchadien – et politisk parti i Tchad
Kylle, Pylle og Rylle

Kylle, Pylle og Rylle er i Disneys tegneserier Andersine Ands tre niecer.
De er medlemmer af gærdesmutterne, et pigespejderkorps.

I slutningen af 90'erne brugtes begrebet også drillende om 3 unge kvindelige konservative folketingsmedlemmer: Henriette Kjær, Gitte Seeberg og Lene Espersen.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Stamtræet
 

Anders And-figurer
Produktion

Produktion eller fremstilling er det at frembringe et produkt eller en vare gennem en eller flere processer.

Produktion kan foregå i private hjem (køkkenbord og garage) over mindre værksteder til meget store fabrikker I sidstnævnte tilfælde benævnes produktion også som fabrikation. Ved produktion af større mængder anvedes til tider betegnelsen masseproduktion eller serieproduktion. 

Produktion kan deles op efter produktionstype, eksempelvis filmproduktion, landbrugsproduktion, etc.

Produktion i Nationalregnskabet 

På samfundsplan opgøres værdien af den samlede produktion i Nationalregnskabet. Her defineres et lands produktion som den samlede værdi af al (markedsmæssig samt ikke-markedsmæssig) aktivitet i landet. Med markedsmæssig aktivitet tænkes på varer og tjenester, der fremstilles med salg på et marked for øje. Ikke-markedsmæssige aktiviteter er f.eks. landmænds forbrug af egne produkter i hjemmet, den løbende brugsværdi (lejeværdien) af ejerboliger og produktionen af offentlige tjenester som undervisning og hospitalsbehandlinger, der typisk ikke sælges, men stilles gratis til rådighed for borgerne.

Produktionsværdien i Nationalregnskabet inkluderer værdien af de råvarer og halvfabrikata, som er indgået i produktionsprocessen (kaldet "forbrug i produktionen"). Trækker man værdien af disse fra produktionsværdien, fås værditilvæksten. Afhængigt af, hvordan indirekte skatter medregnes i regnestykket, betegnes værditilvæksten som bruttonationalproduktet (BNP), bruttoværditilvæksten (BVT) eller bruttofaktorindkomsten (BFI). 

Den samlede produktion i samfundet er altså et større tal end bruttonationalproduktet, da råvareforbruget indgår i førstnævnte, men ikke i sidstnævnte. I 2013 udgjorde produktionsværdien i Danmark således 3.371 mia. kr. (målt i basispriser). Heraf udgjorde værdien af forbrug i produktionen imidlertid over halvdelen, nemlig 1.767 mia. kr. Selve bruttoværditilvæksten var dermed "kun" 1.604 mia. kr., og bruttonationalproduktet (som er lig med bruttoværditilvæksten tillagt produktskatter fratrukket produktsubsidier) var 1.858 mia. kr.

Kilder 

Makroøkonomi
Planlægning

Planlægning er de indledende, tankemæssige og logistiske aktiviteter inden selve udførelsen. Planlægning kan være lineær, sådan at den er fuldstændigt afsluttet, før iværksættelsen begynder, – eller den kan være dynamisk, sådan at den fortsætter også under hele iværksættelsen bl.a. på grundlag af konstant feedback fra processen.

Den første model kan slå over i stivhed og rethaveri, mens den sidste trues af usikkerhed og vankelmod.

Planlægningsaktiviter 
 Budgettering
 Projektplanlægning
 Tidsplanlægning
 Udarbejdelse af prototype
 Fremskaffelse af ressourcer
 Fastlæggelse af tidsfrister
 Brainstormning
 Mindmapping
 Skitsering

Se også 
 Produktion
 Proces
 Plan

 
Problemløsning
Tænkning
Projektmål

Projektmål er de mål, der fastsættes under projektplanlægningen, og som skal indfris ved projektets afslutning.

Under hele projektet styres der efter projektmålet eller -målene, hvilket kaldes projektledelse.

Der skelnes mellem mål og formål. Formål beskriver, hvorfor vi gennemfører et projekt (f.eks. for at reducere CO2). Mål beskriver hvad vi vil frembringe for at opnå formålet (f.eks. at skabe en oplysningskampagne om at vaske ved 500)

Undervejs kan projektet have nogle delmål, som vil lette den mere detaljerede styring. Disse delmål kaldes for milepæle.

Projektledelse
Milepæl (delmål)

Milepæl kaldes delmål i et projekt.

Projektets milepæle fastsættes under projektplanlægningen.

Projektets endelige mål kaldes projektmål.

Se også 
Milepæl for andre betydninger.

Ledelse

Planlægning med milepæle: En milepæl er udtryk for en tilstand i et projekt, hvor en opgave naturligt afsluttes eller opstartes
Sider per minut

Sider per minut (eng. pages per minut) og forkortes ppm.

Sider per minut benyttes mest til angivelse af printere, scannere og kopimaskiners hastighed. Nogle gange opgives tal for forskellige opløsninger samt om det er i sort-hvid eller farve.

Se også 
ppm for andre betydninger af forkortelsen.

Computerterminologi
Damaskus

Damaskus (Arabisk: دمشق, Dimashq) er hovedstaden og den næststørste by i Syrien efter Aleppo. Byen er grundlagt ca. 5000 f.Kr., og regnes for at være verdens ældste kontinuerligt beboede by. Damaskus har et anslået indbyggertal på 1.711.000 (2009).

Damaskus har gennem nyere tid haft en særdeles kraftig befolkningstilvækst, men siden borgerkrigen brød ud i 2011 har den præget indbyggertallet og bybilledet. Byen er dog relativt sikker, men flere gader er lukkede i hovedstaden, fordi der er frygt for militære angreb, og bygninger er barrikaderet med betonklodser. Desuden er der kommet adskillige kontrolposter i byen, hvor bevæbnede vagter holder øje.<ref>Direkte fra Damaskus: »Det er nærmest som en hel nation med posttraumatisk stress«, Politiken, 12. september 2013</ref> Damaskus har fortsat betydelige minoritetsgrupper, bl.a. kristne og de shiamuslimske alawier. Det tidligere blomstrende jødiske mindretal er overvejende udvandret til Israel.

Den gamle bydel, medinaen'', ligger syd for floden Barada og omkranses af et vældigt befæstningsværk. Inden for bymuren finder man smalle, krogede gader med talrige små værksteder og forretninger. I den nordvestlige del ligger den berømte Umayyademoské og Suq el-Hamidiye, der med sit præg af det oprindelige Levanten var turisternes foretrukne handelskvarter. En række saneringsprojekter blev i 1990'erne sat i værk omkring moskéen. Damaskus' storhedstid var under de umayyadiske kaliffer fra 661 til 750, hvor Bagdad blev hovedstad for det muslimske storrige, idet abbasiderne overtog kalifatet.

Befolkningsudvikling

Referencer

Henvisninger 

 
Byer i Syrien
Frederik Læssøe

Werner Hans Frederik Abrahamson Læssøe (23. september 1811 i København – 25. juli 1850 i Grydeskoven, Hertugdømmet Slesvig) var en dansk officer, som især er kendt fra Treårskrigen. Han var søn af grosserer Niels Frederik Læssøe og Margrethe Juliane Signe Læssøe og bror til præsten Kristian Frederik Læssøe, maleren Thorald Læssøe og numismatikeren Ludvig Læssøe.

Læssøe var ved krigsudbruddet 1848 stabschef ved hæroverkommandoen. Deltog i kampene ved Bov, Nybøl og Dybbøl. Efter nederlaget ved Egernførde blev han fjernet fra overkommandoen. Som medlem af general Ryes stab deltog han i Slaget ved Kolding i 1849. Udnævnt til oberst i 1850 og førte 12. bataljon i Slaget på Isted Hede hvor han faldt under angrebet på Grydeskoven. Begravet i Flensborg.

Læssøesgade i både Aarhus og København, samt Læssøegade i Odense og Kolding, er opkaldt efter ham

Se også 

H.C. Andersen var en nær ven af Læssøe og hans familie. Se hans mindedigt i Kalliope .

Kilder/henvisninger 

 Biografi  i Dansk Biografisk Leksikon

Danskere i 1800-tallet
Officerer fra Danmark
Personer i Treårskrigen fra Danmark
Faldne danske militærfolk
Riddere af Dannebrog
Personer fra København
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Frederik
Rhododendron 'Lavendula'

 
Rododendron 'Lavendula' er en busk med lavendelblå blomster og en aromatisk duft. Sorten er en hybrid, hvori indgår bl.a. arterne Rhododendron russatum, Rhododendron saluenense og Rhododendron rubiginosum.

Beskrivelse 
Det er en lav busk med en bredt opret, kompakt vækst. Bladene er stedsegrønne, bredt ovale og aromatisk duftende. Oversiden er mørkegrøn, mens undersiden er mat lysegrøn. Blomstringen sker ved månedsskiftet maj-juni, hvor busken bærer talrige stande af lavendelblå blomster, der hver har en brunrød svælgtegning. Frugterne er tørre, opsprækkende kapsler.

Rodnettet er meget tæt forgrenet med filtede finrødder. Planten er afhængig af at få etableret en symbiose med mykorrhiza-svampe.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1,00 x 1,00 m (10 x 10 cm/år).

Anvendelse 
Sorten er – som alle blad-stedsegrønne – sart over for barfrost. Den bør derfor plantes i let skygge fra bygninger eller overstandere.

Haveplanter
Surbundsplanter
Rododendron-sorter
Rhododendron 'Blue Tit Magor'

Krydsning: Rhododendron impeditum x Rhododendron augustinii 

Blomstrer med lilla blomster fra slutningen af april.

Vokser middelkraftigt bredopret. Efter 10 år ca. 100 cm høj.
Tæt rund vækst. 

Hårdfør.

Oprindelse: Begge forældrearterne stammer fra Kina. 

Haveplanter
Rododendron-sorter
Rhododendron saluenense

 
Rhododendron saluenense er en busk, der dyrkes i haver og parker for sine rosa-purpurfarvede blomster, der springer ud i maj. Det er en meget langsomt voksende art, der stammer fra Kina.

Beskrivelse 
Rhododendron saluenense har en kompakt og lav vækstform. Den er efter 10 år kun ca. 35 cm høj. Bladene er mørkegrønne med lys underside.

Kilder og Eksterne henvisninger 
 Flora of China på efloras.org

Rododendron-sorter
Nagano

Nagano (長野市; nagano-shi) er en by i Japan, der ligger på den centrale del af øen Honshū. Den har  indbyggere og er hovedby i præfekturet Nagano.

Byen var vært for Vinter-OL 1998.

Referencer

Eksterne henvisninger
Faststofkemi

Faststofkemi (eller fastfasekemi) dækker over studiet af faste stoffer og materialer. Faststofkemien beskæftiger sig med både syntesen, strukturen og de fysiske egenskaber af faste materialer. Der er derfor et stort overlap med faststoffysik, mineralogi, krystallografi, keramik (keramiske materialer), metallurgi, termodynamik, materialevidenskab og elektronik med fokus på syntesen af nye materialer.

Uorganisk kemi
Haveazalea

Haveazalea (Pentanthera) er en underslægt, som består af mange arter af løvfældende buske, som ofte er hårdføre. De bliver sjældent mere end 2,5 m høje. Her omtales kun de arter, som dyrkes i Danmark.

 Guld-azalea (Rhododendron luteum)
 Korea-Azalea (Rhododendron schlippenbachii)
 Rhododendron albrechtii
 Rhododendron atlanticum
 Rhododendron calendulaceum
 Rhododendron canadense
 Rhododendron japonicum
 Rhododendron occidentale
 Rhododendron vaseyi
 Sump-Azalea (Rhododendron viscosum)

Se også 
 Rhododendron 'Persil'
 Sorter og arter af haveazaleaer

Planteslægter
Louise Fribo

Louise Fribo (født 3. juli 1970 i København) er en dansk sanger, skuespiller og danser.

Liv og karriere 
Louise begyndte sin uddannelse på Bush Davies School i England. Umiddelbart efter medvirkede hun et helt år i musical’en Cats i Hamborg, hvor hun også spillede Askepot i Stephen Sondheims Into the Woods. Herefter fik hun sin danske debut som Cosette i Odense Teaters opsætning af musicalen Les Misérables, som hun også spillede på Østre Gasværks Teater med stor succes. Det var dog med Bernsteins Candide på Østre Gasværk, at hendes karriere tog fart. Hun spillede efterfølgende en række hovedroller i Tordenskiold, Cats (London), Cyrano, Snedronningen, Piraterne fra Penzance og som Nattens Dronning i Tryllefløjten i Fredensborg Sommeropera.

Hun blev siden uddannet som klassisk koloratursopran på Operaakademiet i 2003 og fik sin debut som Zerbinetta i Theater Lübeck. Siden har hun sunget mange steder i Europa, bl.a. i 2006 ved festspillene i Salzburg. I 2011 debuterede hun i USA, hvor hun sang sammen med John Malkovich i hans opera The Infernal Comedy.

Louise Fribo har også givet koncerter i Danmark med bl.a. Bent Fabricius Bjerre, og hun synger også danske sange og viser.

Privatliv 
Hun er (siden 2013) ikke længere i et forhold med faderen (David Springborg) til deres to børn.

Udgivelser 
 2012: Look With Your Heart (cd)
 2007: Coloratura Soprano (cd)
 2006: Il Sogno di Scipione (dvd)
 2004: En musikalsk rejse (cd)
 2000: Drømte mig en drøm (cd)
 1997: Glædelig jul (cd)

Udvalgt filmografi 
 1995: Elsker, elsker ikke - Caja
 1993: Hjælp - Min datter vil giftes - Trine
 1986: Barndommens gade - Lisa

Tegnefilm 

 1964: Mary Poppins - Mary Poppins
 1991: Skønheden og udyret - Belle
 1996: Jungledyret Hugo 2: Den store filmhelt - Sensuella
 1997: Skønheden og udyret: Den fortryllede jul - Belle
 1998: Skønheden og udyret: Belles magiske verden - Belle
 1999: Kongen og jeg - Tuptim
 2000: Hjælp! Jeg er en fisk - Sasha
 2000: Den lille havfrue 2: Havets hemmelighed - Ariel
 2008: Den lille havfrue 3: Historien om Ariel - Ariel

Tv-serier 

 1992: Den lille havfrue (tv-serie) - Ariel
 1992: Skibet i Skilteskoven - Julekalender, Skovfeen
 1994: Riget I - Sanne Jeppesen
 1995: Hallo det er jul - Julekalender, Jytte Mortensen
 1997: Riget II
 2001: Hos Mickey - Alice, Ariel, Belle og Tornerose
 2003: Koalabrødrene – Mitzi
 2017: Badehotellet - sæson 4, Bette Poulsen

Priser 
 2008 Reumertprisen – Årets kvindelige birolle i Hoffmanns eventyr, Det Kongelige Teater
 2006 Generation con Brio – som La Costanza i Mozarts Il Sogno di Scipione ved Festspillene i Salzburg
 2003 Århus Sommeroperas Venner – som Blondchen i Mozarts Bortførelsen fra serailet
 1992 Marguerite Viby-prisen – som Cunegonde i Candide

Kilder og henvisninger 

 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Sangere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Reumertprisen for årets kvindelige birolle
Tegnefilmsdubbere fra Danmark
FaDB

FaDB er en forkortelse for Foreningen af Danske Biologer. Det er en forening for lærere med biologi i gymnasiet, på seminarier eller biologer i privat stilling.

Ekstern henvisning
Foreningens hjemmeside 

Foreninger fra Danmark
Skæl

Skæl er små hårde eller bløde plader af horn, som vokser ud af huden på krybdyr og fisk. Fugle har skæl på benene, og deres fjer regnes for at være udviklet fra skæl. Skældyret, som er et pattedyr, har skæl der er udviklet af sammenvokset hår. Sommerfugles vinger er beklædt med mikroskopiske skæl kaldet sommerfuglestøv. Menneskers negle er skæl, hvor derimod døde hudceller som udskilles fra hårbunden kaldes skæl, men er det teknisk set ikke.

Hajer har ikke skæl, deres skind består af horn.

Skæl i hovedbunden hos mennesket 

Betegnelse "skæl" benyttes også om flager af hud, der drysser fra hovedbunden på mennesker. Skæl i hovedbunden skyldes naturlig udskiftning af hudceller. De døde hudceller bliver erstattet af nye, hvorefter de døde celler drysser fra hovedbunden. Gærsvampen Pityrosporum ovale, findes i hovedbunden, og er den primære grund til skældannelse. Døjer man med unaturligt meget skæl, skyldes det ofte en overproduktion af gærsvampen, der resulterer i en hurtigere omsætning af hudceller. I nogle tilfælde oplever man kløe og irritation, i forbindelse med store mængder skæl. Der findes specielle shampooer, der er lavet til reducere svampevækst, og derved minimerer skældannelsen i hårbunden. 

De hvide flager, der kaldes skæl, kan forekomme ved udtørring af hovedbunden, der ofte er mere kløende og irriteret, end når man har almindelig skæl. Om vinteren tørrer hovedbunden ofte ud ved mangel på talg, når den naturlig talgproduktion ikke kan opretholde en sund balance.

Eksterne henvisninger 
 netdoktor.dk: Svamp i huden (Pityriasis versicolor), hentet 21. september 2017

Anatomi
Nationalitet

Nationalitet er det juridiske forhold mellem en person og en suveræn stat. Nationalitet giver staten jurisdiktion over personen og giver personen beskyttelse af staten. Hvad disse rettigheder og pligter er, det varierer fra stat til stat.

Ved international folkeret og international konventioner, er det enhver stats rettighed, at bestemme hvem dens nationaliteter er. Sådanne bestemmelser er en del af nationalitetslov. I nogle tilfælde er bestemmelserne af nationalitet også styret af almen international lov—for eksempel gennem traktater for statsløshed og European Convention on Nationality.

Nationalitet adskiller sig teknisk og juridisk fra statsborgerskab, som er et andet juridisk forhold mellem en person og et land. Navneordet national kan inkludere både statsborgere og ikke-statsborgere. Den mest almindelige forskel er, at statsborgerskab giver rettigheder til at deltage i politik i staten, det kan være gennem stemmeret eller valgbarhed ved politiske valg. Tiltrods for dette, så har de fleste i de fleste moderne lande både nationalitet og statsborgerskab i deres stat, og fulde statsborgere er altid nationaliteter i deres stat.

På engelsk, dansk og nogle andre sprog benyttes ordet nationalitet nogle gange til at referere til et folkeslag (en gruppe af folk der deler en fælles etnisk identitet, sprog, kultur, afstamning, historie, osv.). Denne betydning af nationalitet defineres ikke af politiske grænser eller pas ejerskab og inkluderer nationer, som ikke har en uafhængig stat (såsom skotter, walisere, englændere, baskere, kurdere, kabyler, tamiler, hmong, inuitter, maorier og sikher).
Individer kan også betragtes som nationaliteter af grupper med autonomi, som har afgivet noget magt til et større styre.

Referencer
Rhododendron wasonii

Art fra Centra Sichuan i 2300-3700 meters højde. 

Blomstrer med gule, hvide eller pink blomster med svage prikker i klaser med indtil 15 blomster i maj. 

Ovale-lancetformede blade med rødbrunt indumenteret underside.

Hårdfør i normale danske vintre.

Kilder og eksterne henvisninger 
 :wikispecies:Rhododendron wasonii

Rododendron-sorter
Rhododendron traillianum

 
Rhododendron traillianum er en stedsegrøn busk eller et lille træ med en stift opret vækst og hvide eller lyserøde blomster. Den hører hjemme i Kina og Tibet.

Beskrivelse 
Barken er først lysegrøn, men inden for et år bliver den rødbrun og glat. Senere kan gamle grene og stammer få en gråbrun, afskallende bark. Knopperne er lysegrønne og spidst ægformede. Bladene er læderagtige og ovale med tydelig spids og indrullede bladrande. Oversiden er mat mørkegrøn, mens undersiden er rustbrun på grund af et pulveragtigt "indument". 

Blomstringen sker i april-maj, og blomsterne er klokkeformede og hvide (eller svagt lyserøde) med røde svælgpletter. De sidder samlet i endestillede, tætte stande. Frugterne er tørre kapsler med mange frø.

Rodnettet er meget fint og trævlet. Planten er afhængig af mykorrhiza med én eller flere svampearter.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 2 m (10 x 10 cm/år).

Hjemsted 
Arten hører hjemme i det sydvestlige Sichuan, det sydøstlige Tibet og det vestlige Yunnan, hvor den optræder som underskov sammen med flere arter af Ædelgran på sur, næringsfattig bund i 3000-4600 meters højde over havet.

Rododendron-sorter
Stedsegrønne
Surbundsplanter
Hvide blomster
Sommerfuglestøv

Sommerfuglestøv er betegnelsen for de mikroskopiske små taglagte skæl på en sommerfugls vinger. Skællene er flade og hule omdannede hår. Hvert skæl har en lille stilk hvormed det er fæstnet til vingens overflade.

Sommerfuglevingens farver og mønstre dannes af skællene. Nogle skæl giver farve ved forskellige farvepigmenter, f.eks. melanin og pteridin, mens andre giver metalliske refleksfarver ved lysets brydning i skællenes struktur.

Farverne på sommerfuglens vinger hjælper den til at signalere til artsfæller og til at camouflere sig i forhold til rovdyr. Nogle sommerfuglearter har udviklet en speciel skræmmeadfærd overfor rovdyr: Hvis nogen kommer for nær slår sommerfuglen vingerne ud og åbenbarer et sæt store uhyggelige stirrende øjne, dannet af mønstre af farvede skæl. Mange rovdyr vil tøve før de sætter tænderne i sådan en modstander og det giver sommerfuglen tid til at flygte. Andre rovdyr vil gå efter øjet, og sommerfuglen kan dermed ofte nøjes med et hak i vingen i stedet for at lade livet. Et flot dansk eksempel på en sommerfugl med øjepletter er dagpåfugleøjen.

Hansommerfuglene har specielle omdannede skæl, der er forbundet med duftproducerende kirtler, der frigiver feromoner – duftstoffer – til at tiltrække hunner med. Disse duftskæl sidder tit samlet i et mønster f.eks. en plet et bestemt sted på hannens vinger.

Skællene, specielt de mørkfarvede, hjælper sommerfuglen med varmeregulering. Herudover menes det, at skællene har en afstivende virkning på vingerne, at de forøger vingearealet, og at de letter vandafvisningen og dermed virker selvrensende. 

Sommerfuglestøvet sidder ikke særligt godt fast på sommerfuglens vinger. Derfor taber dyret skællene efterhånden og vil ende med at se temmelig slidt ud. 
Når skællene falder af, er det en ulempe for dyret, men det er en skrøne at sommerfuglen dør, hvis man kommer til at gnide sommerfuglestøvet af den.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 13.
 Foredragsresume: Sommerfuglenes vingebeklædning 

Sommerfugle
Basidiesvampe

Basidiesvampe (Basidiomycota) er en række inden for svamperiget, der er kendetegnet ved at sporerne sidder fire sammen for enden af et såkaldt basidie. Basidiesvampe udgør en af to rækker i svampenes underrige Dikarya, den anden er sæksvampe (Ascomycota). Basidiesvampe indeholder tre underrækker: Agaricomycotina, Pucciniomycotina og Ustilaginomycotina.

 
  Kladogram, der viser basidiesvampenes inddeling i underækker og klasser.Li Y, Steenwyk JL, Chang Y, Wang Y, James TY, Stajich JE, Spatafora JW, Groenewald M, Dunn CW, Hittinger CT, Shen XX, Rokas A (2021) A genome-scale phylogeny of the kingdom Fungi. Current Biology 31: 1653-1665 doi: 10.1016/j.cub.2021.01.074.

Agaricomycotina 
Agaricomycotina indeholder omkring 20.000 arter, og omkring 98% af disse er i klassen Agaricomycetes, som inkluderer de fleste svampe der er kendt som paddehatte, herunder flere populære spiselige svampe som champignoner og kantareller. Arter i Agaricomycotina, der ikke er Agaricomycetes, omfatter gelesvampe, visse "gær", øresvampe og andre; disse er samlet som Klasserne Tremellomycetes og Dacrymycetes der bl.a. omfatter bævresvampe og visse typer af "gær"svampe, der kan være sygdomsfremkaldende, fx Cryptococcus (klassen Tremellomycetes). Wallemiomycetes er en tidlig søstergruppe til resten af Agaricomycotina.

Pucciniomycotina 
Pucciniomycotina findes i mange forskellige økologiske nicher og kan leve som parasitter på insekter og svampe, og som orkidémykorrhiza, de er også blevet påvist i jord og vand. De fleste er plantepatogener og kan gøre stor økonomisk skade i jordbruget. Mange Pucciniomycotina er rustsvampe og er placerede i rækken Puccinales (klassen Pucciniomycetes), der indeholder cirka 7800 arter (ca. 90% af gruppen).

Ustilaginomycotina 
Ustilaginomycotina omfatter 115 slægter med mere end 1700 arter. De er for det meste parasitter på karplanter. De har stor negativ økonomisk betydning i jordbruget.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Jens H. Petersen: Svamperiget, 1998 
 December 2004: Systema Naturae 2000: Phylum Basidiomycota 
 Svampeguiden: Matsvampe

 
Svamperækker
Svampedyr

Svampedyr (Mycetozoa) er en infrarække af protozoer, i rækken Amoebozoa.

Klassifikation 
Infrarække: Mycetozoa
 Klasse: Stelamoebea
 Orden: Protostelida
 Orden: Dictyosteliida
 Klasse: Myxogastrea (Ægte slimsvampe)
 Orden: Parastelida
 Orden: Echinosteliida
 Orden: Liceida
 Orden: Trichiida
 Orden: Stemonitida (eks. Brefeldia maxim (kæmpe slimsvamp)
 Orden: Physarida (Eks. Physarum polycephalum (tænkende slimdyr), Fuligo)

Se også 
 Myxozoa, svampe, mikroorganisme

Kilder/Referencer 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Infraphylum Mycetozoa
 mycetozoa, myxomycetes
Myxozoa

Myxozoa er en gruppe af mikroskopiske en-cellede parasitter.

Klassifikation 
 Myxozoa
 Klasse: Malacosporea
 Orden: Malacovalvulida
 Familie: Saccosporidae
 Slægt: Buddenbrockia
 Buddenbrockia plumatellae
 Slægt: Tetracapsuloides
 Tetracapsuloides bryosalmonae, en kendt lakseparasit.
 Klasse: Myxosporea
 Orden: Bivalvulida
 Underorden: Variisporina (10 familier)
 Underorden: Platysporina
 Familie: Myxobolidae (13 slægter)
 Underorden: Sphaeromyxina 
 Familie: Sphaeromyxidae (1 slægt)
 Orden: Multivalvulida
 Familie: Trilosporidae (2 slægter)
 Familie: Tetractinomyxidae (1 slægt)
 Familie: Kudoidae (1 slægt)

Se også 
 Mycetozoa, svampe, mikroorganisme

Kilder/Referencer 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Phylum Myxozoa

Dyr
Protozoer

Protozoer (Protozoa) er encellede organismer med cellekerne. Protozoer har visse egenskaber som f.eks. selvbevægelse. De er heterotrofe og bliver almindeligvis i dag klassificeret som hørende under riget protister. Nogle mindre grupper af protozoer kan sikkert opfattes som separate riger.

Den traditionelle opdeling af protozoer er sket på basis af deres bevægelsesmønster. Opdelingen menes ikke at give en sand klassificering, men den anvendes indtil man finder en bedre:

 Protozo (protozoa); disse deles op på basis af morfologi og bevægelse:
 Flagellater (f.eks. Euglena, Giardia lamblia, Trypanosoma) – bevægelse ved hjælp af enkelte bevægelige tråde (flageller).
 Amøber (f.eks. Amoeba) – bevægelse ved transport af væsker indenfor cellen og dermed udvidelse af cellevæggen i bevægelsesretningen.
 Coccidier (Apicomplexa) er alle parasitter (f.eks. malariaparasitten Plasmodium, Babesia, Toxoplasma , Cryptosporidium) 
 Ciliater (f.eks. Paramecium) – bevægelse ved koordinerede bevægelser af mange små fimrehår.

De fleste protozoer er mikroskopiske , da de fleste har en størrelse på ca. 0,01-0,05 mm, selvom nogle naturligt kan blive så store som 0,5 mm.  

Protozoer er allestedsnærværende i vandmiljøer og i jorden og de spiller en vigtig rolle i økologien. Nogle protozoer er parasitter og kan give alvorlige sygdomme f.eks. ved indtagelse af forurenet drikkevand.

Klassifikation 
Rige: Protozoa
 Underrige: Sarcomastigota
 Række: Amoebozoa (Eks. Svampedyr, Amøber, Entamoeba histolytica)
 Række: Choanozoa
 Underrige: Biciliata
 Infrarige: Rhizaria
 Række: Cercozoa
 Række: Foraminifera
 Række: Radiozoa
 ?Række: Apusozoa
 Infrarige: Excavata
 Række: Loukozoa
 Række: Percolozoa
 Række: Euglenozoa
 Række: Metamonada (Eks. Trichomonas vaginalis)
 Infrarige: Alveolata
 Række: Myzozoa (Eks. Plasmodium falciparum)
 Række: Ciliophora
 ?Række: Heliozoa

Se også 
 mikroorganisme

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Kingdom Protozoa
Sangsvane

Sangsvanen (Cygnus cygnus) er en af de tre arter af svaner, vi har i Danmark. Den er en almindelig træk- og vintergæst nordfra med ankomst omkring oktober. Siden 2002 er arten desuden begyndt at forekomme som en meget sjælden ynglefugl i Danmark. Ynglebestanden er vurderet som sårbar på den danske rødliste. 

Fuglen har et vingefang på omkring 145-160 cm og er dermed på størrelse med knopsvanen. Sangsvanen er dog nem at kende, da den virker slankere og bærer halsen mere rankt end knopsvanen. Dens næb er gult med sort spids. Dog har ungfuglene lyserødt næb og grå fjerdragt. Når sangsvanen flyver, kan den udstøde høje, nærmest trompeterende lyde, men til gengæld mangler den karakteristiske svirplyd fra vingerne, som man kender fra knopsvanen.

I milde vintre overvintrer omkring 12.000 sangsvaner i Danmark. Det er ca. halvdelen af hele den skandinavisk/nordrussiske bestand af sangsvaner. Om vinteren flokkes svanerne i våger med grundt vand, når fjordene fryser til. Sangsvanen og pibesvanen holder af at græsse på marker i modsætning til knopsvanen.

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Danmarks fugle
Fugle fra Eurasien
Svaner
J.M. Coetzee

J. M. Coetzee (John Maxwell Coetzee, født 9. februar 1940) er en sydafrikansk forfatter. Den 2. oktober 2003 modtog han som den fjerde afrikaner nobelprisen i litteratur.

Han blev født i Cape Town som John Michael Coetzee (han ændrede senere sit mellemnavn), og hans yngre år blev delt mellem denne havneby og Worcester. Han studerede ved Cape Towns universitet, hvor han fik en grad i matematik og engelsk.

I begyndelsen af 1960'erne flyttede han til England, hvor han for en tid arbejdede med computere. Efterfølgende begyndte han studier i litteratur ved Texas universitet, hvorefter han underviste i engelsk og litteratur på New Yorks statsuniversitet i Buffalo indtil 1983.

I 1984 rejste han retur til Sydafrika til et professorat i engelsk litteratur ved Cape Towns universitet. Ved sin aftrædelse i 2002, flyttede han til Adelaide, Australien hvor han blev ansat ved Adelaides universitet.

Han blev den første forfatter som blev tildelt Bookerprisen to gange: The Life and Times of Michael K i 1983 og Disgrace i 1999. Da han generelt ikke ønskede at deltage i pressedækningen, deltog han ikke i overrækkelsen. Ud over sine romaner har han også udgivet videnskabelige arbejder samt oversættelser.

Bibliografi 
 Dusklands (1974) 
 In the Heart of the Country (1977) 
 Waiting for the Barbarians (1980) 
 The Life and Times of Michael K (1983) 
 Foe (1986) . På dansk 2004 som Mister Fo.
 Boyhood: Scenes from Provincial Life (1998) . På dansk som Drengeår : scener af livet i provinsen.
 Age of Iron (1990) 
 The Master of Petersburg (1994). På dansk 1995 fra Hekla (forlag) som Mesteren fra Petersborg ().
 Giving Offense: Essays on Censorship (1997) 
 Disgrace (1999) . På dansk som Vanære.
 Youth (2002) . På dansk 2003 som Ungdomsår.
 Stranger Shores: Literary Essays, 1986-1999 (September 2002) 
 Elizabeth Costello (2003) . Dansk udgave fra 2004.
 Slow Man (2005)
 Diary of a Bad Year (2007) – Dansk: Dagbog fra et dårligt år (2008)
 Summertime (2009) .
 The Childhood of Jesus (2013)

Oversættelser 
 Landscape with rowers : poetry from the Netherlands, Princeton University Press, (2004) .

Eksterne henvisninger 

 John Maxwell Coetzee på Nobelprize.org 
 

Skønlitterære forfattere fra Sydafrika
Nobelprismodtagere i litteratur
Nobelprismodtagere fra Sydafrika
Engelsksprogede forfattere
Vanillin

Vanillin (systematisk navn 4-hydroxy-3-methoxybenzaldehyd) er en organisk forbindelse med molekylformlen . Det er det vigtigste aromastof i vaniljeplantens (Vanilla planifolia) frugter. Kemisk er vanillin et derivat af benzaldehyd med en hydroxylgruppe og en ætergruppe.

Vanillin kan fremstilles syntetisk ud fra bl.a. lignin (som er et restprodukt fra papirproduktion), eugenol eller guaiacol. Syntetisk vanillin fremstilles nu til dags primært ud fra lignin eller guaiacol. Da syntetisk vanillin er meget billigere end ægte vanilje, benyttes det ofte til at give vaniljesmag i fødevarer, f.eks. flødeis og chokolade. Syntetisk vanillin fremstillet ud fra lignin har angiveligt en rigere smag end vanillin fremstillet fra guaiacol; forskellen beror på tilstedeværelsen af acetovanillon, som forekommer i små mængder i syntetisk vanillin fra lignin. Ifølge et studium fra 1997 var det dog ikke muligt for en blindtestgruppe at skelne smagen af de to typer syntetisk vanillin fra hinanden; gruppen kunne imidlertid godt skelne mellem duftene.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Tysk: Riechstoff-Lexikon – Vanillin  
 MSDS: Vanillin 

Vanilloider
Aldehyder
Planteplankton

Planteplankton er små alger og svampe der flyder i vandet.

Planteplankton er den ene af to hovedtyper plankton, den anden er dyreplankton.

En tredje gruppe gruppe er bakterieplankton, der spiller en stor rolle for omsætningen af især opløste organiske stoffer i de frie vandmasser, som udskilles af planteplanktonet.

Se også 
Kalkflagellater

Ekstern henvisning 
 Planteplankton sov fra meteornedslaget der dræbte dinosaurerne
 Phytoplankton Identification University of California Santa Cruz (Kudela lab)  

Oceanografi
Alger
Ægte sæler

De ægte sæler eller øreløse sæler er den ene af to hovedgrupper af pattedyr inden for underordenen sæler Pinnipedia. Ægte sæler adskilles fra Øresælerne (Otariidae, pelssæler og søløver) på kraniekarakterer, fraværet af et ydre øre og bagluffernes anatomi. De ægte sæler kan således ikke folde baglufferne ind under kroppen og gå på dem, men må nøjes med at mave sig frem på land.

Gruppen inddeles normalt i 2 undergrupper, baseret bl.a. på kranieanatomi:
 Nordlige ægte sæler – Phocini
Indeholder alle sæler fra Arktis og nordlige Atlanterhav
 Munkesæler og Antarktiske ægte sæler – Monachini
Indeholder Munkesælerne, de Antarktiske ægte sæler og søelefanterne

Klassifikation 

 Familie: Phocidae
 Tribus: Phocini
 Slægt: Phoca
 Phoca largha (Larghasæl)
 Phoca vitulina (Spættet sæl)
 Slægt: Pusa
 Pusa hispida (Ringsæl)
 Pusa sibirica (Bajkalsæl)
 Pusa caspica
 Slægt: Pagophilus
 Pagophilus groenlandica (Grønlandssæl)
 Slægt: Histriophoca
 Histriophoca fasciata (Harlekinsæl)
 Slægt: Erignathus
 Erignathus barbatus (Remmesæl)
 Slægt: Halichoerus
 Halichoerus grypus (Gråsæl)
 Slægt: Cystophora
 Cystophora cristata (Klapmyds)
 Tribus: Monachini
 Undertribus: Monachina
 Slægt: Mirounga (Søelefanter)
 Mirounga angustirostris (Nordlig søelefant)
 Mirounga leonina (Sydlig søelefant)
 Slægt: Monachus
 Monachus schauinslandi (Stillehavsmunkesæl)
 Monachus monachus (Middelhavsmunkesæl)
 Monarchus tropicalis (Karibisk munkesæl) (Formodet uddød omkring 1950)
 Undertribus: Lobodontina
 Slægt: Ommatophoca
 Ommatophoca rossi (Ross-sæl)
 Slægt: Lobodon
 Lobodon carcinophagus (Krillsæl)
 Slægt: Hydrurga
 Hydrurga leptonyx (Søleopard)
 Slægt: Leptonychotes
 Leptonychotes weddelli (Weddellsæl)

Kilder/Henvisninger 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Family Phocidae
Ringsæl

Ringsæl (Pusa hispida) lever i de arktiske egne (herunder Grønlands kyster), i Østersøen, i russiske og finske ferskvandssøer samt ved den japanske stillehavskyst.

Ringsælen kan veje op til 100 kilogram og er dermed den mindste af de arktiske sæler. Den kan blive 120-190 centimeter lang. Pelsen har brunlige eller grålige nuancer, og den ligner dermed den spættede sæl. Den kan genkendes på små mørke pletter på ryggen, der omkranses af en lys ring.

Fødevalget består af fisk, krebsdyr og blæksprutter. Under jagten kan ringsælen dykke ned til 90 meter for at fange sit bytte.

Ringsælen kan blive op til cirka 40 år gammel. Den bliver kønsmoden ved sit 5-6 leveår, hvor hunsælen føder en unge i perioden marts – april. Ungen fødes i en snehule ovenpå isen. Ungen er ved fødslen og indtil den får sin vandskyende pels efter 14 dage hvid og uldhåret. Ungen overlades til sig selv, når den bliver to måneder gammel. Kun i parringstiden er han- og hunsælerne sammen.

Isbjørnen er ringsælens største fjende, men også polarræv og spækhugger spiser ringsæler. Isbjørnen fanger som oftest sælen ved dennes åndehul eller i dens sælhi under sneen. Ringsælen er i stand til at holde sit åndehul åbent selv når isen er to meter tyk. Dette gør sælen ved at bruge sin snude og kløerne på forlufferne til med jævne mellemrum at gennembryde åbningen.

Mennesket anvender ringsælens kød til føde, og skindet anvendes til tøj og støvler.

Noter

Eksterne henvisninger 

Ægte sæler
Arktis' fauna
Grønlands pattedyr
Mad fra Grønland
Kappebavian

Kappebavianen (Papio hamadryas) lever på åbne stepper, bjergsider og ørkener i det østlige Afrika, i lande som Etiopien, Sudan og Somalia. Den er endvidere udbredt i det sydvestlige Arabien.

Kappebavianerne lever sammen i flokke som tæller en han, seks til otte hunner og deres unger.

Disse mindre grupper er organiseret i større enheder, og de største flokke tæller op til 700 individer. Det er især om natten, at kappebavianerne drager fordel af sikkerheden i de store flokke, for det er på den tid af døgnet at bavianernes værste fjende, leoparden, går på jagt.

Kappebavianhunnen får en unge efter en drægtighedsperiode på 170-173 dage.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Aber fra Afrika
Dyr fra Arabien
Dyr fra Østafrika
Savannebavianer