Якоруда (община)

Община Якоруда се намира в Югозападна България и е една от съставните общини на област Благоевград.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината се намира в най-североизточната част на област Благоевград и с площта си от 339,276 km2 заема 10-о място от 14-те общини на областта, което съставлява 5,26% от площта на областта. Граничи с 5 други общини:
 на запад и юг – община Белица;
 на север – община Самоков и община Костенец на Софийска област;
 на изток – община Белово и община Велинград на област Пазарджик.

Релеф, води, климат 
Релефът на общината е предимно средно- и високопланински, с големи разлики в надморските височини. По-голямата, северна и централна част на общината се заема от южните склонове на Източна Рила, като тук се издига най-високата ѝ точка – връх Манчо (2771 m). Тук в субалпийския и алпийския пояс, впечетляват високите върхове, циркусите и циркусните езера, най-голямо от които е езерото Грънчар. Южната, по-малка част на общината попада в най-северните разклонения на Велийшко-виденишкия дял на Западните Родопи с най-висока точка връх Велийца (1715 m), като тук преобладават заоблените била и дълбоко врязаните корита на реките. Между двете планини е разположена долината на река Места, по която има две малки долинни разширения в района на град Якоруда и село Юруково. Югозападно от последното в коритото на реката се намира най-ниската точка на общината – 813 m н.в.

Цялата територия на общината попада в най-горния водосборен басейн на река Места. Дължината ѝ на територията на общината е около 12 km. Основните ѝ притоци са реките: леви – Черна Места (лява съставяща), Конарска река и Гниле; десни – Бела Места (дясна съставяща), Грамадна река, Чесна, Джебра и Якорудищница.

Климатът на общината е преходно-континентален.

Население 
Население – 11 176, от които: християни – 3546, мюсюлмани – 8275.

Етнически състав (2011) 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Населени места

Административно-териториални промени 
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува м. Софан дере на м. Софан дол;
 МЗ № 1695/обн. 27.09.1937 г. – заличава м. Кара мандра поради изселване;
 – заличава м. Софан дол поради изселване;
 Указ № 24/обн. 09.02.1954 г. – признава н.м. Иланска (от с. Бабяк) за м. Иланска;
 – признава н.м. Конарска (от с. Бабяк) за м. Конарска;
 – признава н.м. Бел камен (от с. Бабяк) за м. Бел камен;
 – признава н.м. Юрукова (от с. Бабяк) за м. Юрукова;
 Указ № 317/обн. 13.12.1955 г. – признава н.м. Аврамови колиби и махалите Планкова, Теберова и Хърльова (от с. Бабяк) за с. Аврамово;
 – признава м. Бел камен за с. Бел камен;
 – присъединява м. Иланска като квартал на с. Смолево;
 – присъединява м. Конарска като квартал на с. Конарско;
 – признава м. Конарска и н.м. Бикова, Кузьова, Камберова и Абдьовци (от гр. Якоруда) за с. Конарско;
 – признава м. Иланска и н.м. Лешкова, Мърковшова и Бодева (от община Якоруда) за с. Иланско;
 – признава м. Юрукова за с. Юруково;
 Указ № 546/обн. 15.09.1964 г. – признава с. Якоруда за гр. Якоруда;
 Указ № 1885/обн. 06.09.1974 г. – признава н.м. Бунцево (от с. Конарско) за с. Бунцево;
 – признава н.м. Черна Места (от гр. Якоруда) за с. Черна Места;
 Указ № 86/обн. 26 януари 1982 г. – преименува с. Иланско на с. Смолево

Транспорт, туризъм 
По долината на река Места, лявата я съставяща я река Черна Места и левият приток на последната река Дрещенец преминава участък от 26,3 km от трасето на теснолинейната жп линия Септември – Добринище (от km 67,9 до km 94,2).

През общината преминава 26,2 km от Републикански път II-84 – от km 59,7 до km 85,9.

В Източна Рила, на територията на общината са изградени и функционират туристическите хижи „Грънчар“, „Трещеник“ и „Христо Смирненски“, а в най-североизточната ѝ част, в близост да язовир „Белмекен“ е разположен спортния комплекс „Белмекен“.

Топографска карта

Външни препратки 
 Сайт на община Якоруда

Източници

Бележки 

 
Якоруда