1859



Събития 
 1 март – Експедицията на английския полярен изследовател Френсис Макклинток достига северния магнитен полюс.
 24 ноември – Британският естествоизпитател Чарлз Дарвин публикува Произход на видовете – научен труд, според който организмите постепенно еволюират с помощта на естествения отбор.
 Създаден е първият акумулатор.
 Създадена е първата българска гимназия в Болград, Румъния (днес в Украйна).

Родени 
 Димитър Яблански, български политик
 Димитър Папрадишки, български иконописец
 Мирче Ацев, български революционер
 Мито Орозов, български предприемач
 Никола Димков, български общественик
 Стефан Ильев, български военен деец
 Стефан Михайляну, румънски публицист
 11 януари – Джордж Кързън, английски политик
 27 януари – Павел Милюков, руски политик
 19 февруари – Сванте Август Арениус, шведски химик
 20 февруари – Георги Марчин, български военен деец
 25 февруари – Васил Кутинчев, български военен деец
 1 март – Георги Янков, български военен деец
 3 март – Бончо Боев, български икономист
 16 март – Александър Попов, руски учен
 25 март – Анастас Бендерев, български военен деец
 27 март – Теодор Теодоров, български политик
 29 март – Янко Драганов, Български офицер
 3 април – Александру Авереску, румънски политик
 8 април – Едмунд Хусерл, немски философ
 10 април – Павел Христов, български военен деец
 13 април – Веранъс Алва Мур, американски бактериолог и патолог
 23 април – Никола Желявски, български военен деец
 1 май – Никола Рибаров, български военен деец
 2 май – Джеръм К. Джеръм, английски писател
 15 май – Карел Шкорпил, чешко-български археолог
 22 май – Артър Конан Дойл, британски писател
 6 юли – Вернер фон Хейденстам, шведски писател и поет
 7 юли – Бончо Балабанов, български военен деец
 22 юли – Георги Абаджиев, български офицер
 4 август – Кнут Хамсун, норвежки писател
 15 август – Христо Паков, български военен деец
 29 август – Аврам Аврамов, български военен деец
 7 септември – Петър Марков, български военен деец
 9 септември – Стефан Николов, български офицер и революционер
 14 септември – Добри Петков, български политик
 16 септември – Панайот Бърнев, български военен деец
 17 септември – Панайот Пеев, български военен деец
 20 септември – Никола Начов, български академик
 24 септември – Радко Димитриев, български генерал
 26 септември – Луи Мажорел, френски декоратор и мебелист
 11 октомври – Божидар Прокич, сръбски историк
 14 октомври – Димитър Вълнаров, български военен деец
 14 октомври – Христо Петрунов, български военен деец
 18 октомври – Анри Бергсон, френски философ
 20 октомври – Георги Рафаилович, духовник и книжовник
 27 октомври – Александър Теодоров-Балан, Български учен, първи ректор на СУ
 7 ноември – Димитър Тончев, български политик (26 октомври стар стил)
 2 декември – Жорж Сьора, френски художник
 9 декември – Тодор Йончев, български учител
 12 декември – Васил Делов, български военен деец
 15 декември – Людвик Заменхоф, Полски лекар, създател на Есперанто
 18 декември – Стефан Тошев, български военен деец

Починали 
 Макрий Негриев, дърворезбар и зограф от Дебърската художествена школа
 Тодор Мирчов, копривщенски благодетел
 23 февруари – Зигмунт Крашински, полски поет и драматург
 16 април – Алексис дьо Токвил, политолог
 5 май – Петер Густав Льожон Дирихле, немски математик
 6 май – Александър фон Хумболт, немски естественик
 23 юни – Мария Павловна, Велика херцогиня на Сакс-Ваймар-Айзенах
 23 юли – Марселин Деборд-Валмор, френска поетеса
 1 август – Стефан Богориди, османски държавник
 15 септември – Айзъмбард Кингдъм Брънел, британски инженер
 15 септември – Изъмбард Кингдъм Брунел, британски инженер
 28 ноември – Уошингтън Ървинг, американски писател
 2 декември – Джон Браун, американски аболиционист
 16 декември – Вилхелм Грим, немски питател

Вижте също:
 календара за тази година