alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Франки

Тази статия се отнася за западноевропейския народ. На Балканите и в Близкия изток „франки“ са наричани участниците в кръстоносните походи. 

Франките са група германски племена, които идват от Фризия и се заселват в късната Римска империя като федерати. Те установяват трайна държава на територията на част от съвременните Франция и Германия (Франкония), образувайки историческото ядро на тези две страни.

Първите сведения за франките се отнасят към 3 век. Тогава възниква съюз на западногерманските племена, обитаващи рейнската граница на Римската империя.

Около 358 г. вече съществуват два франкски военноплеменни съюза: на рипуарските и салическите франки. През 30-те години на 4 век, салическите франки, използвайки затрудненията в империята, увеличават територията си до река Сома.

При Хлодвиг (481 – 511 г.) франките разбиват римския наместник на Галия Сиагрий в битката при Соасон през 486 г. През 496 г. Хлодвиг и семейството му са покръстени и християнството става официална религия сред франките. Той издава и нареждане да бъде направен запис на обичайното право.

Наследниците му също се стремят да копират римските институции, за да легитимират властта си, а Карл Велики дори е провъзгласен за император от римския папа. Франкското кралство е и единственото варварско кралство, което оцелява и дава началото на съвременната едноименна европейска държава.

Франкската държава претърпява множество последователни разделения. Тъй като у франките липсва усещането за res publica, те разглеждат държавата като част от своята частна собственост и съгласно обичая, я делят между живите си синове. Тази практика обяснява донякъде трудностите при точното описание на датите и физическите граници на франкските кралства и владетелите на отделните части. Намаляването на грамотността при франкското управление усложнява проблема – от тях са останали малко писмени сведения. Като цяло, две династии управляват Франкското кралство – първо Меровингите, а след това Каролингите.

Франките участват в народообразуването на съвременните французи, немци и италианци. Езикът на франките оказва силно влияние на латинския език, говорен в Галия и предопределя характера на съвременния френски език като значително отдалечен от латинския за разлика от италианския например.

Вижте също 
 История на Франция
 История на Германия
 История на Белгия
 Свещена Римска империя

Източници 
 Тази статия се основава на материал, публикуван във форум S.P.Q.R , използван с разрешение на автора.
Меровинги

Меровингите са династия франкски крале, управлявали често променяща се територия, включваща части от днешните Франция, Нидерландия и Германия в периода от 5 до 8 век. Наричани от съвременниците си и „дългокосите крале“ – дългата коса „Мунд“ е символ на магическа сила в древногерманските вярвания.

Меровингската династия получава името си от Меровех (понякога латинизирано като Меровей или Меровий), водач на салическите франки от около 447 до 457, и се появява в по-общата история с победите на Хилдерих I (управлявал около 457 – 481) срещу вестготите, саксите и алеманите. Хлодвиг I, синът на Хилдерих I, успява да обедини почти цяла Галия северно от Лоара (486), да приеме християнството (496) и да унищожи кралството на вестготите в Тулуза през 507. Той обикновено е считан за основател на Франкската държава (по-късно прераснала във Франкска империя). При смъртта на Хлодвиг I според франкския обичай кралството е поделено между четиримата му сина, но те продължават да го разширяват със силната си армия (Тюрингия 531 г., Бургундия 532 г., Прованс 537 г.). Отделните части на свой ред са разделени отново на множество малки княжества, чиито владетели са наричани Меровингски крале.

Меровингските крале назначават магнати за графове (comites), натоварвайки ги с отбраната, администрацията и решаването на съдебни спорове. Това се случва във време на колапс на централизираната римска данъчна и административна система и изчезване на старата държавна структура. Графовете трябва да осигуряват и войска, набирана сред подчинените им васали-рицари, получаващи земя в замяна на тази служба. Тези армии са свиквани от краля за защита или нападение. Графовете не плащат пари на краля, тъй като няма много пари в обращение. Очаква се кралят да се издържа сам от производството на своя частен домен. Тази система постепенно се развива в западноевропейския феодализъм.

От гледна точка на краля системата не е добра. Той не получава приходи, няма какво да даде, освен земя, която, веднъж дадена, никога не се връща. Кралете стават все по-бедни, все по-безделни или т.н. „лениви крале“. През 7 век те изоставят всяко сериозно усилие да управляват.

В началото на 7 век меровингските крале започват да оставят все по-голяма част от ежедневното управление на един влиятелен служител в домакинството им, наричан maior domo или майордом. Службата на майордомите на свой ред става наследствена в семейството на Каролингите. Скоро те се превръщат в истинските военни и политически водачи на франкското кралство. Това си проличава през 732, когато нахлулата в страната арабска армия (маври) от Испания е разбита от войска, водена не от краля, а от майордома Карл Мартел.

Синът на Карл Мартел, майордомът Пипин Къси, получава подкрепата на франкските благородници за смяна на династията. Когато папа Захарий го призовава на помощ срещу лангобардите, той настоява в замяна за църковна благословия за коронацията му. През 751 г. Хилдерих III, последният франкски крал от династията на Меровингите, е свален от власт. Той е оставен жив, но дългата му коса е отрязана и е изпратена в манастир.

Вижте също 
 Списък на меровингски крале

Външни препратки 
 Генеалогическо дърво на Меровингите
RAL

RAL е система за описание на цветово пространство, създадена през 1927 от RAL Deutsches Institut für Gütesicherung und Kennzeichnung e.V. RAL започва със само 40 цвята, но оттогава се е разширила и обхваща над 1900.

Вижте също 
 Пантон

Външни препратки 

 Обзор цвета RAL
   www.ral-farben.de 

Цвят
Стандарти
Пурпурните реки

Пурпурните реки () е френски полицейски филм от 2000 г. с режисьор Матийо Касовиц, сниман по френски роман, който се различава доста от филма. През 2004 излиза продължение на филма с името Пурпурните реки II: Ангели на Апокалипсиса.

Преглед 

Разказва се за невероятната история на едно елитно старо училище от типа на Оксфорд или Кеймбридж, но във Франция, в което идеите за физическото и морално превъзходство на аристокрацията са били допълнени с опита на нацистите през Втората световна война. В това елитно училище една малка група заговорници избира тайно децата в университетското градче, така че от силните и здрави селски деца и умствено превъзхождащите ги деца на преподаватели да се получи кръстоска от свръхинтелигентни, силни и здрави хора. Опитът е успешен, докато природата се намесва по най-типичния за нея начин – в един от случаите се раждат близнаци, които с факта че са две, а не предвиденото едно дете, объркват всичко.

Следва истински хаос от необясними дребни и тежки криминални деяния, които заливат градчето двадесет години по-късно.

Двамата полицаи, Жан Рено и Венсан Касел, играят по съвсем холивудски маниер, т.е. с много екшън и съспенс, а бойните сцени и надбягванията се редуват с лирични отклонения.

Филми на Матийо Касовиц
Филми от 2000 година
Френски криминални филми
Дни на грохот

„Дни на грохот“ () е американски филм за състезания с коли от 1990 г., продуциран от Дон Симпсън и Джери Брукхаймър, и режисиран от Тони Скот. Това е първият от три филма с Том Круз и Никол Кидман в главните роли, а следващите два са „Далече, далече“ и „Широко затворени очи“.

Сюжет 

Коул Трикъл (Том Круз) е самоуверен автомобилен състезател, който се сблъсква с безмилостна конкуренция на пистата. Той безспорно има талант, но няма идея как да постигне успех с него. Когато Тим Даланд (Ранди Куейд) поръчва на ветерана Хари Хоги (Робърт Дювал) нов модел кола и наема Коул да я кара, Хари трябва да внуши на младока своята философия на победата и да го научи как да канализира необработената си дарба, за да постигне успех – „да контролира нещо, което е извън контрол“. Коул веднага се спречква със звездата на марката – Роуди Бърнс (Майкъл Рукър), резултатът от което е, че и двамата се озовават в болницата, а колите им са потрошени. Там Коул се увлича по д-р Клер Левики (Кидман), която наблюдава възстановяването му.

В ролите

Източници

Външни препратки 
 
 
 „Дни на грохот“ в Rotten Tomatoes

Филми на Тони Скот
Филми от 1990 година
Американски драми
Американски романтични филми
Американски спортни филми
Автомобилен спорт в САЩ
Калинка Лечева

Калинка Ангелова Лечева е българска акробатка.

Лечева е родена на 11 ноември 1948 г. в Стралджа, област Ямбол. От 1963 до 1978 г. се състезава в ДФС „Сливен“.

Става световна шампионка през 1974 г. в Москва в дисциплината женска двойка, в която играе със Стефка Спасова от 1970 г. Тя е абсолютна шампионка в Турнира за Световната купа във Витнау през 1975 г. Има сребърен и бронзов медал от световното първенство по спортна акробатика в Саарбрюкен през 1976 г., както и 4-то място от същото първенство.

Калинка Лечева получава званието „заслужил майстор на спорта“ през 1974 г.

Български спортни акробатки
Родени в Стралджа
466



Събития 
 Грузинската църква получава независимост от Антиохийската църква

Родени 
 Хлодвиг I, крал на франките (приблизителна година)

Починали
Стефка Спасова

Стефка Николова Спасова е българска спортна акробатка. От 1979 г. е треньорка.

Родена е на 10 октомври 1947 г. в Сливен. От 1963 до 1978 г. се състезава в ДФС Сливен. Стефка Спасова е абсолютна шампионка в Турнира за Световната купа през 1975 г. в градчето Витнау, Швейцария заедно с Калинка Лечева на двойка жени.

Става световна шампионка през 1974 г. в Москва в дисциплината женска двойка, в която от 1970 г. играе с Калинка Лечева. През 1974 става заслужил майстор на спорта. Има сребърен и бронзов медал от световното първенство по спортна акробатика в Саарбрюкен през 1976 г., както и четвърто място, пак на същото първенство.

Умира на 19 януари 2021 г.

Български треньори по спортна акробатика
Български спортни акробатки
Родени в Сливен
511



Събития

Родени

Починали 

 27 ноември – Хлодвиг I, крал на франките
Бонка Енчева

Бонка Стефанова Енчева е българска акробатка. Става световна шампионка през 1976 г. в Саарбрюкен във втора комбинация.

Родена е на 14 ноември 1957 г. в Русе. До 1979 г. се състезава в ТДФС Дунав (Русе).
Починала на  04 декември 2018  г.

Успехи

Национални 
 Световни първенства
 Саарбрюкен, 1976 г. – Златен медал (втора комбинация)
 1976 г. – Сребърен медал (многобой)
 1976 г. – Бронзов медал (първа комбинация)
 София, 1978 г. – Сребърен медал (многобой, първа комбинация)
 1978 г. – Бронзов медал (втора комбинация)
 Европейски първенства
 Рига, 1978 г. – Сребърен медал (първа и втора комбинация)
 1978 г. – Бронзов медал (многобой)
 Сегед, 1979 г. – Златен медал (първа комбинация)
 1979 г. – Сребърен медал (многобой, втора комбинация)

Лични 
 1979 г. — получава бронзов народен орден на труда.

Български спортни акробатки
Родени в Русе
MCSE

MCSE (Microsoft Certified Systems Engineer в превод Сертифициран системен инженер на Майкрософт) е най-популярната програма за сертификация на Майкрософт. Назависими източници показват, че на пазара съществуват стотици хиляди свободни места за специалисти с MCSE сертификат.

IT сертификационни програми на Майкрософт осигуряват допълнителни, конкурентни предимства на съвременния пазар на високи технологии. Това е предимство както за сертифицирания специалист, така също и за наемащата го организация. Получаването на ИТ сертификат потвърждава вашия опит при работата с нови технологии и продукти.

За да придобиете MCSE сертификат е необходимо да преминете успешно 7 изпита: 4 задължителни и 3 избираеми. Задължителните изпити включват: 70–210 , 70–215, 70-216, 70–217  и 70–218.

С пускането на Microsoft Windows 2003 Server на пазара на операционни системи, компанията създаде нова версия на MCSE сертификацията – MCSE 2003. За да придобиете MCSE 2003 сертификат е необходимо да преминете успешно 6 задължителни изпита и 1 избираем изпит. Задължителните изпити включват: 70-270 , 70-290, 70-291 , 70-293, 70-294.

Външни препратки 
 Информация за MCSE от JRK Software 
 Информация за MCSE от Microsoft
 Информация за MCSE от Setup32.com 

Майкрософт
Мария Димитрова

Мария Георгиева Димитрова е българска гимнастичка. Става световна шампионка през 1976 г. в Саарбрюкен във втора комбинация.

Родена е на 22 юли 1955 г. в Пловдив. До 2020 г. се състезава в ТДФС Пловдив (Пловдив).

Успехи

Национални 
 Световни първенства
 Саарбрюкен, 1976 г. – Златен медал (втора комбинация)
 1976 г. – Сребърен медал (многобой)
 1976 г. – Бронзов медал (първа комбинация)
 София, 1978 г. – Сребърен медал (многобой, първа комбинация)
 1978 г. – Бронзов медал (втора комбинация)
 Европейски първенства
 Рига, 1978 г. – Сребърен медал (първа и втора комбинация)
 1978 г. – Бронзов медал (многобой)
 Сегед, 1979 г. – Златен медал (първа комбинация)
 1979 г. – Сребърен медал (многобой, втора комбинация)

Лични 
 1979 г. – получава бронзов народен орден на труда.

Български спортни акробатки
Родени в Пловдив
Милка Йорданова

Милка Матеева Йорданова е българска акробатка. Става световна шампионка през 1976 г. в Саарбрюкен във втора комбинация.

Родена е на 22 октомври 1957 г. в Цар Самуил, област Русе (днес в Област Силистра). Състезавала се е в ТДФС Дунав (Русе).

Успехи

Национални 
 Световни първенства
 Саарбрюкен, 1976 г. – Златен медал (втора комбинация)
 1976 г. – Сребърен медал (многобой)
 1976 г. – Бронзов медал (първа комбинация)
 София, 1978 г. – Сребърен медал (многобой, първа комбинация)
 1978 г. – Бронзов медал (втора комбинация)
 Европейски първенства
 Сегед, 1979 г. – Златен медал (първа комбинация)
 1979 г. – Сребърен медал (многобой, втора комбинация)

Лични 
 1979 г. — получава бронзов народен орден на труда.

Български спортни акробатки
Хора от област Силистра
Маргарита Моллова

Маргарита Петрова Моллова е българска спортна акробатика.

Родена е на 21 януари 1964 г. в гр. Елхово. Състезавала се е в ДФС „Лъсков“ (Ямбол).

Става световна шампионка през 1978 г. в София, България в многобоя и първа комбинация.

Успехи

Национални 
 Световни първенства
 София, 1978 г. – златен медал (многобой, първа комбинация)
 1978 г. – сребърен медал (втора комбинация)
 Европейски първенства
 Сегед, 1979 г. – златен медал (първа комбинация)
 1979 г. – сребърен медал (многобой, втора комбинация)
 1977 г.–Световна купа-Катовице, Полша златен медал(многобой и първа комбинация баланс) и сребърен медал(втора комбинация-темпо)

Лични 
 1979 г. — получава златен народен орден на труда.
 1978 г.-става почетен гражданин на град Ямбол.

Български спортни акробатки
Родени в Елхово
Хлодвиг

Хлодвиг или Кловис (Chlodwig, Clovis) е остарял вариант на съвременното име Луи (Лудвиг).

Няколко крале на франките са носили името Хлодвиг:

 Хлодвиг I, Крал на франките, 482–511
 Хлодвиг II, Крал на франките, 637–655
 Хлодвиг III, Крал на франките 675–676
 Хлодвиг IV, Крал на франките, 691–695
Кловис

Кловис може да се отнася за:

 Кловис (култура) – праисторическа култура в Северна Америка, датираща от преди 11 500 години
 остарял вариант на съвременното име Лудвиг – виж Хлодвиг

 Населени места:
 Кловис (Ню Мексико) – административен център на окръг Къри (окръг, Ню Мексико), щат Ню Мексико, Съединени американски щати
 Кловис (Калифорния), град в щата Калифорния, САЩ
Шенгенско споразумение

Шѐнгенското споразумение е договор между държави от Европа за премахване на граничния контрол на вътрешните граници и за единна визова система.

Подписано е на 14 юни 1985 г. на борда на кораба „Принцеса Мария-Астрид“, в Шенген, Люксембург (град край границата с Франция и Германия) между 5 от тогавашните 10 страни-членки на Европейската общност: Белгия, Западна Германия, Люксембург, Нидерландия, Франция.

Пълното прилагане на шенгенското споразумение започва от юли 1995 г. с премахване на контрола по границите между 6 от подписалите споразумението страни. Целта на споразумението е да премахне граничните контролно-пропускателни пунктове в шенгенското пространство и да съгласува контрола по външните граници.

Прилагане на споразумението

Пълно 
В Шенгенското споразумение се включват по-късно и други европейски страни, включително и нечленуващи в Европейския съюз. Днес в споразумението участват общо 25 държави: Австрия, Белгия, Германия, Гърция, Дания, Естония, Исландия, Испания, Италия, Латвия, Литва, Люксембург, Малта, Нидерландия, Норвегия, Полша, Португалия, Словакия, Словения, Унгария, Финландия, Франция, Чехия, Швейцария и Швеция, като образуват т.нар. Шенгенско пространство или Шенгенска зона.

Измежду страните-членки на Шенгенското пространство 3 държави – Исландия, Норвегия и Швейцария, не са членове на ЕС.

Някои части на страните-членки на Шенгенското споразумение са изключени от действието на Споразумението (за пълния списък на тези територии виж Специални територии на Европейския съюз).

Частично 
Още 3 страни-членки на ЕС – България, Румъния и Кипър са подписали Шенгенското споразумение, но не са изпълнили процедурите за пълното му прилагане. Датите за готовност за прилагането му са различни за всяка от тези държави. През 2010 г. Европейската комисия приема молбата на България за удължаване на крайния срок за пълното прилагане на споразумението до 31 март 2010 г.

Градове-държави 
Ватикана и Сан Марино, които не са членове на ЕС, имат граница само с Италия и нямат граничен контрол, тоест прилагат Шенгенското споразумение, без да членуват в него. Двете държави се готвят за пълно членство в Шенгенското споразумение.

Между Монако – държава, която също не е член на ЕС, и Франция също няма граничен контрол. По споразумение между тях Монако няма собствена гранична полиция и морската му граница се охранява от френската гранична полиция.

Княжество Андора е малка страна в Югозападна Европа и няма излаз на море, която също не е член на ЕС. Тя се намира между Франция и Испания, и няма граничен контрол, тоест де факто прилага Шенгенското споразумение, без да членува в него.

Други от ЕС 
Останалата страна-членка на ЕС – Република Ирландия, е решила да остане извън Шенгенската зона, но осъществява сътрудничество с шенгенските страни в областта на сигурността.

Вижте също 
 Шенгенска информационна система
 Специални територии на Европейския съюз

Източници

Външни препратки 
 Договорни страни на Шенгенското споразумение 
 Шенгенско споразумение 

Шенгенска зона
Идентификация на личността
998



Събития

Родени

Починали 
 Абул Уафа, ирански учен
997



Събития 
 Самуил (997 – 1014) става цар на България след смъртта на Роман в катакомбите на Цариград.

Родени

Починали 
 Роман, цар на България.
 1 февруари – Геза Унгарски, унгарски владетел
996



Събития

Родени

Починали 
 24 октомври – Хуго Капет, крал на Франция
992



Събития 
 Караханидите, водени от Харун I, превземат Самарканд и Бухара.

Родени

Починали
991



Събития 
 Битката при Малдон
 Кралят на Дания Суейн I отново се възкачва на престола.

Родени

Починали 
 Императрица Теофану, майка на Отон III
 6 март – Варда Склир, византийски военачалник
990



Събития 
 1 януари – Киевска Рус приема Юлианския календар.

Родени

Починали
988



Събития 
 Княз Владимир I въвежда християнството като официална религия в Киевска Рус

Родени

Починали
987



Събития

Родени 
 Катун Анастасия, българска княгиня

Починали 
 14 юни – Аарон, български болярин и брат на Самуил, управител на Средецка(Софийска)област. След смъртта на братята си Мойсей и Давид, се подава на византийско влияние.
986



Събития 
 17 август – Войските, начело с цар Самуил, побеждават византийските войски, начело с Василий II, в прохода Траянови врата (до Ихтиман)

Родени

Починали
983



Събития 
 Поход на киевския княз Владимир I срещу ядвигите

Родени

Починали
981



Събития

По място

Европа 
 Норвежкият мореплавател Ерик Торвалдсон напуска Норвегия за да изследва остров близо до Исландия. Този земя Торвалдсон нарича Гренландия. След откритието му хиляди норвежсци се насочват към Гренландия.

Родени

Починали
980



Събития

Родени 
 Авицена, ирански учен († 1037 г.)
 Святополк I, велик княз на Киевска Рус
 Ярослав I, велик княз на Киевска Рус

Починали 
 Ярополк I, княз на Киевска Рус
976



Събития

Родени

Починали 
 Борис II, български цар
 10 януари – Йоан I Цимисхи, византийски император
972



Събития 
 Ярополк I наследява баща си Светослав I като княз на Киевска Рус.
 Отон II сключва брак с византийската принцеса Теофано, племенница на източния Римски Император Йоан Цимисхий.

Родени 
 27 март – Робер II, крал на Франция († 1031)

Починали 
 Светослав I, княз на Киевска Рус (* ок. 945)
 Лиутпранд, епископ на Кремона (* 920)
971



Събития 
 Йоан Цимисхий завладява Североизточна България

Родени 
 2 октомври – Махмуд Газневи, газневидски владетел (починал през 1030)

Починали
970



Събития

Родени

Починали 
 Петър I, български цар
969



Събития 
 Втори последователен поход на Киевска Рус срещу България. Цар Петър (927 – 969) се оттегля в манастир и умира по-късно.

Родени 
 Олаф I, крал на Норвегия

Починали 
 11 юли – Олга Киевска, княгиня на Киев
 11 декември – Никифор II Фока, византийски император
968



Събития 
 Първи поход на киевския княз Светослав I срещу България
 Битка при Силистра
 Изригване на вулкана Везувий.

Родени 
 Роман III Аргир, византийски император

Починали
966



Събития 
 Полският княз Мешко I приема християнството от Римската църква.

Родени

Починали
965



Събития 
 Киевският княз Светослав I разгромява Хазарския хаганат и превзема столицата Итил

Родени

Починали 
 4 юли – папа Бенедикт V
 27 март – Арнулф I
964



Събития

Родени

Починали 
 14 май – Йоан XII, римски папа
963



Събития

Родени

Починали 
 Роман II, император на Византия
962



Събития 
 За император на Свещената Римска империя е коронясан германският крал Отон I.

Родени

Починали
961



Събития 
 Катедралата Свети Павел в Лондон е била унищожена от пожар.

Родени

Починали
959



Събития

Родени

Починали 
 9 ноември – Константин VII Порфирогенет, император на Византия
 9 ноември – Константин VII Багренородни, император на Византия
958



Събития

Родени 
 Василий II, византийски император

Починали
957



Събития 
 Киевската княгиня Олга приема християнството в Константинопол

Родени

Починали
955



Събития 
 Битката при Лехвелт.

Родени

Починали
950



Събития

Родени 
 Ерик Торвалдсон, норвежки мореплавател

Починали
948



Събития

Родени 
 Емма Италианска, френска кралица
 Ото I, херцог на Каринтия
 Рихлинд, немска аристократка

Починали 
 15 юни – Роман I Лакапин, император на Византия
946



Събития

Родени 
 Анри Велики, херцог на Бургундия

Починали
945



Събития 
 Първо въстание на древляните. Убит е княз Игор I.

Родени

Починали 
 Игор I, княз на Киевска Рус (р. 878 г.)
Шенген

Шѐнген () е винарско село в Люксембург, намиращо се близо до границата с Германия и Франция.

Населението му от преброяването през 2009 г. е 1527 жители. Шенгенският замък е построен през 1390 г.

Шенген придобива известност на 14 юни 1985 г., когато на борда на кораба „Принцеса Мария Астрид“, плаващ по река Мозел, е подписано Шенгенското споразумение за премахване на вътрешните граници между страните членки и общ граничен контрол по граничните контролно-пропускателни пунктове по външните им граници.

Външни препратки 
 Уебсайт на селото

Села в Люксембург
940



Събития

Родени 
 Абул Уафа, ирански учен

Починали
938



Събития

Родени 
 Роман II, император на Византия
 Хуго Капет, крал на Франция

Починали
939



Събития

Родени 
 Роман II, император на Византия

Починали
936



Събития

Родени

Починали 
 15 януари – Раул, крал на Франция
930



Събития 
 В Исландия е основан Алтингът, най-старият съществуващ и днес парламент.

Родени

Починали 
 Михаил, син на цар Симеон I
928



Събития

Родени

Починали 
 28 юни – Лудвиг III Слепи, император на Свещената Римска империя
927



Събития 
 15 август – град Таренто в Южна Италия е разрушен от сарацините
 Мирен договор с Византия, чрез който Петър получава признание на царската си титла и се споразумява за брак между него и внучката на византийския император

Родени

Починали 
 27 май – Симеон I, български цар
926



Събития 
 Коронясване на цар Симеон Велики

Родени

Починали
925



Събития

Родени 
 Йоан I Цимиски, император на Византия

Починали
924



Събития 
 Английският крал Ателстан се качва на трона.
 Кралство Астурия се преименува на Кралство Леон.
 България превзема Сърбия. Това се случва в златния век на България. Начело на държавата в е цар Симеон Велики (823 – 927)

Родени

Починали 
 Етелуеард, крал на Англия
 17 юли – Едуард-старши, крал на Англия
923



Събития

Родени

Починали 
 15 юни – Робер I, крал на Франция
 15 юни – Робер Силни, крал на Франция
920



Събития 
 Караханидският владетел Сатук Бугра приема исляма.

Родени 
 Лиутпранд, епископ на Кремона († 972)
 Луи IV, крал на Франция († 954)

Починали
919



Събития 

 Хайнрих I Птицелов става крал на Източното франкско царство.

Родени

Починали
918



Събития 
Свикване на държавен събор.

Родени

Починали
917



Събития 
 20 август – битката при Ахелой.

Родени

Починали
916



Събития

Родени

Починали 
 Климент Охридски, български архиепископ
913



Събития 
 Юли – Август – България става царство.

Родени

Починали 
 6 юни – Александър, византийски император
912



Събития

Родени

Починали 
 11 май – Лъв VI Философ, византийски император
911



Събития 
 Възниква Нормандското херцогство.

Родени

Починали 
 14 април – Сергий III, римски папа
910



Събития

Родени 
 Йоан XI, римски папа

Починали 
 23 декември – Наум Преславски, бълагрски писател
907



Събития

Родени

Починали 
 2 май – Княз Борис-Михаил (Борис I), владетел на Първата българска държава
906



Събития 
 Маджарите унищожават Великоморавия.

Родени

Починали
905



Събития

Родени 
 17/18 май – Константин VII Порфирогенет, император на Византия
 17/18 май – Константин VII Багренородни, император на Византия

Починали
904



Събития 

През 904 г. арабски войници, водени от Лъв Триполит, нахлули в Солун, плячкосали го и отвели много от жителите му в плен.

Родени

Починали
900

900 (деветстотна) година по юлианския календар е високосна година, започваща във вторник. Това е 900-тната година от новата ера, 900-тната година от първото хилядолетие, 100-тната година от 9 век, 10-а година от 10-о десетилетие на 9 век, 1-вата година от 900-те години.

Събития

Родени 

Петър I Български цар

Починали
899



Събития

Родени 
 Вернер V, граф от Салическата династия († 935 г.)

Починали 
 26 октомври – Алфред Велики, крал на Уесекс (р. 849 г.)
 8 декември – Арнулф Каринтийски, крал на Източнофранкското кралство (р. ок. 850 г.)
 Зоя Зауцена, византийска императрица, втора съпруга на император Лъв VI Философ
 Стилиан Зауца, висш византийски служител от арменски произход
898

898 (осемстотин деветдесет и осма) година по юлианския календар е обикновена година, започваща в неделя. Това е 898-ата година от новата ера, 898-ата година от първото хилядолетие, 98-ата година от 9 век, 8-а година от 10-о десетилетие на 9 век, 9-а година от 890-те години.

Събития

Родени

Починали 
 1 януари – Одо, крал на източните франки,
 15 октомври – Ламберт Сполетски, крал на Италия и император на Свещената Римска империя.
897

897 (осемстотин деветдесет и седма) година по юлианския календар е невисокосна година, започваща в събота. Това е 897-ата година от новата ера, 897-ата година от първото хилядолетие, 97-ата година от 9 век, 7-а година от 10-о десетилетие на 9 век, 8-а година от 890-те години.

Събития

Родени

Починали 
 Стефан VII, римски папа.
896

896 (осемстотин деветдесет и шеста) година по юлианския календар е високосна година, започваща в четвъртък. Това е 896-а година от новата ера, 896-а година от първото хилядолетие, 96-а година от 9 век, 6-а година от 10-о десетилетие на 9 век, 7-а година от 890-те години.

Събития 
 Провежда се битката при Булгарофигон между България и Византия.
 Арнулф Каринтийски става император на Свещената Римска империя.
 Град Руан става столица на Нормандия.

Родени 
 29 юли – Лука Стириот, гръцки монах, основал манастира „Свети Лука“ край Дистомо в Беотия.

Починали 
 4 април – Формоза, римски папа
 19 април – Бонифаций VI, римски папа
895



Събития 
 Българи и печенеги разбиват маджарите и ги прогонват в Панония

Родени

Починали
894

894 (осемстотин деветдесет и четвърта) година по юлианския календар е невисокосна година, започваща във вторник. Това е 894-та година от новата ера, 894-та година от първото хилядолетие, 94-та година от 9 век, 4-та година от 10-о десетилетие на 9 век, 5-а година от 890-те години.

Събития

Родени

Починали 
 Гуидо Сполетски, крал на Италия, император на Свещената Римска империя.
893



Събития 

893 – Преславски народен събор, на който се взимат следните решения:
 За нова (втора) българска столица е обявен град Велики Преслав
 За владетел на българската държава официално е признат княз (по-късно цар) Симеон I Велики.
 За официален език е избран българският, който да замени гръцкия в богослужението; с това той става официален език на българската държава.

Борис Михаил детронира първородния си син Владимир Расате и на негово място е възкачен на престола третият му син, Симеон

Родени

Починали
892



Събития

Родени

Починали 
 Ал Белазури, арабски историк
891



Събития

Родени

Починали 
 14 септември – Стефан VI, римски папа
890

890 (осемстотин и деветдесета) година по юлианския календар е невисокосна година, започваща в четвъртък. Това е 890-а година от новата ера, 890-а година от първото хилядолетие, 90-а година от 9 век, 10-а година от 9-о десетилетие на 9 век, 1-вата година от 890-те години.

Събития

Родени 
 Олга Киевска, майка на княз Светослав I.

Починали
889



Събития 
 Княз Владимир Расате се възкачва на престола.

Родени

Починали
888



Събития

Родени

Починали 
 13 януари – Карл Дебели, франкски император
887

887 (осемстотин осемдесет и седма) година по юлианския календар е невисокосна година, започваща в неделя. Това е 887-ата година от новата ера, 887-ата година от първото хилядолетие, 87-ата година от 9 век, 7-а година от 9-о десетилетие на 9 век, 8-а година от 880-те години.

Събития

Родени 
 Фредеруна, кралица на Западнофранкското кралство.

Починали
886



Събития 
 Княз Борис I приема учениците на Кирил и Методий: Климент, Наум и Ангеларий.
 Лъв VI Философ наследява трона на Византийската империя след смъртта на Василий I Македонец.

Родени

Починали 
 29 август – Василий I Македонец, византийски император
885



Събития 

 Методий умира.

Родени

Починали 
 септември – Адриан III, римски папа
 6 април – Методий, създател на глаголицата
884



Събития

Родени

Починали 
 Асколд, варяжки военачалник
 Дир, варяжки военачалник
 15 май – Марин I, римокатолически папа
883

883 (осемстотин осемдесет и трета) година по юлианския календар е невисокосна година, започваща във вторник. Това е 883-та година от новата ера, 883-та година от първото хилядолетие, 83-та година от 9 век, 3-та година от 9-о десетилетие на 9 век, 4-та година от 880-те години.

Събития

Родени

Починали 
 Гуидо II Сполетски, херцог на Сполето и маркграф на Камерино.
882



Събития 
 Княз Олег обединява Киев и Новгород.

Родени

Починали 
 Асколд, варяжки военачалник
 16 декември – Йоан VIII, римски папа
881

881 (осемстотин осемдесет и първа) година по юлианския календар е невисокосна година, започваща в неделя. Това е 881-вата година от новата ера, 881-вата година от първото хилядолетие, 81-вата година от 9 век, 1-вата година от 9-о десетилетие на 9 век, 2-рата година от 880-те години.

Събития

Родени

Починали 
 Вайфер, принц на Беневенто.
880



Събития

Родени

Починали 
 Ал-Фаргани, персийски астроном
879



Събития 
 Луи III става крал на Франция

Родени

Починали 
 10 април – Луи II, крал на франките (* 846 г.)
 Рюрик, княз на Новгород
 Анастасий Библиотекар, италиански духовник
878

878 (осемстотин седемдесет и осма) година по юлианския календар е невисокосна година, започваща в сряда. Това е 878-ата година от новата ера, 878-ата година от първото хилядолетие, 78-ата година от 9 век, 8-а година от 8-о десетилетие на 9 век, 9-а година от 870-те години.

Събития 
 5 май – Алфред Велики атакува лагера на викингите и побеждава в битката при Едингтън.
 21 май – Сиракуза се предава на арабите в Сицилия.
 Емирът изпраща експедиция под командването на Ал Мунзир против Сарагоса, Тудела и Памплона (неизвестна дата на началото).
 16 април – Белград е споменат за първи път под това име (Белоград) в папско писмо до българския владетел Борис I.

Родени

Починали
877



Събития

Родени

Починали 
 23 септември – Игнатий, патриарх на Константинопол
876



Събития

Родени 
 Свети Иван Рилски

Починали 
 28 август – Лудвиг II Немски, франкски крал
874



Събития 
 Ингоулвур Артнарсон, първият норвежки заселник в Исландия, се установява в района на днешния Рейкявик

Родени

Починали
873

873 (осемстотин седемдесет и трета) година по юлианския календар е обикновена година, започваща в четвъртък. Това е 873-та година от новата ера, 873-та година от първото хилядолетие, 73-та година от 9 век, 3-та година от 8-о десетилетие на 9 век, 4-та година от 870-те години.

Събития

Родени

Починали
872



Събития

Родени

Починали 
 Адриан II, римски папа
871

871 (осемстотин седемдесет и първа) година по юлианския календар е обикновена година, започваща в понеделник. Това е 871-вата година от новата ера, 871-вата година от първото хилядолетие, 71-вата година от 9 век, 1-вата година от 8-о десетилетие на 9 век, 2-рата година от 870-те години.

Събития

Родени

Починали
870



Събития 
 4 март – Основаване на българска архиепископия (с едно стъпало по-ниско от патриаршия) на Осмия Вселенски събор
 8 август – Съгласно Меерсенския договор Карл II Плешиви и Лудвиг Немски си поделят кралство Лотарингия
 Покръстване на Сърбия
 Малта е превзета от арабите
 Създадена е Чешката държава от славяните

Родени 
 Александър ІІІ, бъдещ император на Византия
 Роман I Лакапин, бъдещ император на Византия от 920 г.
 Цвентиболд, крал на Лотарингия

Починали

Владетели 
 Борис I (852 – 889), цар на България
 Василий I Македонец (867 – 886), император на Византия
 Борживой (867 – 888), княз на Чехия (Бохемия), покръстен от Св. Методий
869



Събития

Родени

Починали 
 14 февруари – Константин-Кирил Философ, български учен, създател на глаголицата
868

868 (осемстотин шестдесет и осма) година по юлианския календар е високосна година, започваща в четвъртък. Това е 868-ата година от новата ера, 868-ата година от първото хилядолетие, 68-ата година от 9 век, 8-а година от 7-о десетилетие на 9 век, 9-а година от 860-те години.

Събития

Родени

Починали
866



Събития

Родени 
 15 август – Робер I, крал на Франция
 19 септември – Лъв VI Философ, византийски император

Починали
864



Събития 
 Княз Борис I покръства царския двор и българите.

Родени

Починали 
 13 септември – Пиетро Традоник, дож на Венецианската република.
863



Събития 
 В Първата българска държава, по време на управлението на Борис I, византийски духовници покръстват българите.

Родени 
 Луи III – крал на Франция

Починали
862



Събития 
 Създаване на първата руска държава

Родени

Починали
861



Събития 
 Михаил III и регентът Варда нахлуват в България

Родени

Починали
860



Събития 
 Битката при Константинопол между русите и Византийската империя

Родени

Починали
859



Събития 
 Руският град Велики Новгород е споменат за първи път в хрониките

Родени

Починали
858



Събития

Родени 
 Рихард I, първият херцог на Бургундия

Починали 
 7 април – Бенедикт III, римски папа
857

857 (осемстотин петдесет и седма) година по юлианския календар е обикновена година, започваща в петък. Това е 857-ата година от новата ера, 857-ата година от първото хилядолетие, 57-ата година от 9 век, 7-а година от 6-о десетилетие на 9 век, 8-а година от 850-те години.

Събития

Родени

Починали
856



Събития 
 856 – Война между България и Византия; Михаил III става самостоятелен владетел

Родени

Починали
855



Събития 
 Кирил съставя първия вариант на славянската азбука – глаголицата. С тесен кръг ученици светите братя започват превода на Библията от гръцки на славянски език.

Родени

Починали 
 17 юли – Лъв IV, римски папа
 29 септември – Лотар I, френски крал
854

854 (осемстотин петдесет и четвърта) година по юлианския календар е обикновена година, започваща в понеделник. Това е 854-та година от новата ера, 854-та година от първото хилядолетие, 54-та година от 9 век, 4-та година от 6-о десетилетие на 9 век, 5-а година от 850-те години.

Събития

Родени

Починали
853

853 (осемстотин петдесет и трета) година по юлианския календар е обикновена година, започваща в неделя. Това е 853-та година от новата ера, 853-та година от първото хилядолетие, 53-та година от 9 век, 3-та година от 6-о десетилетие на 9 век, 4-та година от 850-те години.

Събития

Родени

Починали
852



Събития 
 Княз Борис I (син на Пресиан) става владетел на България

Родени

Починали 
 Пресиян, хан на България
851

851 (осемстотин петдесет и първа) година по юлианския календар е обикновена година, започваща в четвъртък. Това е 851-вата година от новата ера, 851-вата година от първото хилядолетие, 51-вата година от 9 век, 1-вата година от 6-о десетилетие на 9 век, 2-рата година от 850-те години.

Събития

Родени

Починали
850



Събития 
 Кюл Билге Карахан поставя началото на династията на Караханидите в Кашгария

Родени

Починали
849

849 (осемстотин четиридесет и девета) година по юлианския календар е обикновена година, започваща във вторник. Това е 849-а година от новата ера, 849-а година от първото хилядолетие, 49-а година от 9 век, 9-а година от 5-о десетилетие на 9 век, 10-а година от 840-те години.

Събития

Родени

Починали
848

848 (осемстотин четиридесет и осма) година по юлианския календар е високосна година, започваща в неделя. Това е 848-ата година от новата ера, 848-ата година от първото хилядолетие, 48-ата година от 9 век, 8-а година от 5-о десетилетие на 9 век, 9-а година от 840-те години.

Събития

Родени

Починали
847



Събития

Родени

Починали 
 27 януари – Сергий II, римски папа
846



Събития

Европа 
 Бретонските сили под командването на Номиное окупират франкските градове Нант и Рен. Той извършва набези в Анжу и заплашва Байо. Крал Карл II Плешиви го признава за херцог на Бретан.
 Княз Прибина става васал на Франкската империя. Крал Лудвиг Немски му дава земя близо до езерото Балатон (съвременна Унгария). Той основава Блатноград, столица на Княжество Балатон.
 Франкските сили начело с Лудвиг Немски нахлуват в Моравия. Те се сблъскват с малка съпротива и детронират Михмир I от трона. Неговият роднина Растислав е назначен за дук на Моравия.

Арабска империя 
 Сарацинска арабска експедиционна сила от Африка, състояща се от 11000 мъже и 500 коня, нахлува в покрайнините на Рим. Плячкосва базиликите на Свети Петър и Св. Павел извън стените.

Родени 
 1 ноември – Луи Стаммерер, крал на Западна Франция (р. 879)
 Роло, викингски предводител

Починали 
 Моймир I, крал на Моравия (приблизителна дата)

Бележки
845



Събития

Родени

Починали 
 Михаил I, византийски император
 Михаил I Рангаве, византийски император
844



Събития

Родени

Починали 
 25 януари – Григорий IV, римски папа
843



Събития 
 Окончателно разделяне на Каролинската империя във Вердюн.
 Византийската империя се стабилизира след като на събор в Константинопол иконоборците са окончателно победени.

Родени

Починали
842



Събития 
 Михаил III става император на Византия, но с регентство.

Родени

Починали
841



Събития 
 Дъблин е основан от викингите

Родени

Починали
840



Събития

Родени

Починали 

 20 юни – Луи Благочестиви, франкски крал
839



Събития 

 Първата документирана българо – сръбска война.
 Създадено е Блатненското княжество

Родени

Починали 
 Егбърт Уесекски, крал на Уесекс
838

838 (осемстотин тридесет и осма) година по юлианския календар е обикновена година, започваща във вторник. Това е 838-ата година от новата ера, 838-ата година от първото хилядолетие, 38-ата година от 9 век, 8-а година от 4-то десетилетие на 9 век, 9-а година от 830-те години.

Събития

Родени

Починали
837

837 (осемстотин тридесет и седма) година по юлианския календар е обикновена година, започваща в понеделник. Това е 837-ата година от новата ера, 837-ата година от първото хилядолетие, 37-ата година от 9 век, 7-а година от 4-то десетилетие на 9 век, 8-а година от 830-те години.

Събития

Родени

Починали
836



Събития 
 Край на управлението на българина Маламир и начало на управлението на Пресиан.
След преговори с местното население и кан Маламир Пловдив е включен в територията на България.

Родени

Починали 

Маламир
835



Събития

Родени 

Мария (* ок. 835, кръстена ок. 864), омъжена за Борис I и майка на Симеон Велики.

Починали
834



Събития 
 Първи набег на викингите срещу Дорестад.

Родени

Починали
832



Събития

Родени 
 Карл Дебели, франкски император

Починали
831



Събития

Родени

Починали 
 Омуртаг, български владетел
830



Събития 
 Основаване на Великоморавия в централна Европа.

Родени

Починали
829



Събития

Родени

Починали 
 Никифор Констатинополски, патриарх на Константинопол
 Никифор, патриарх на Константинопол
828



Събития 
 Град Висбаден е споменат – от Айнхард – за първи път в хрониките – под името Висибада
 Основана е академията на науките в Багдад

Родени

Починали
827



Събития 
 827 – успешен поход на хан Омуртаг срещу отцепилите се славяни в Панония

Родени 
 827 – Св. Константин Кирил Философ в гр. Солун

Починали
826



Събития 
 Датският крал Харалд приема Християнството

Родени

Починали
825



Събития

Родени 
 Лудвиг II (починал 875 г.)

Починали
824



Събития

Родени

Починали 
 Папа Пасхалий I
822



Събития 
 Абдаррахман II става емир на Кордовския емират.

Родени

Починали 
 Ал Вакиди, арабски историк
821



Събития 
 През януари константинополски патриарх става иконобореца Антоний I.
 Войските на Тома Славянина обсаждат Константинопол, столицата на Византия.
 Норманите създават държава в Ирландия със столица в Дъблин.
 В Хорасан възниква държавата на Тахиридите.

Родени

Починали
820



Събития 
 Написана е Historia Brittonum.
 Михаил II заема императорското място във Византия след убийството на Лъв V Арменец.

Родени 
 Фотий I, патриарх на Константинопол (приблизителна година)

Починали 
 Шанкара, индуистки учител
 25 декември – Лъв V Арменец, император на Византия
816



Събития

Родени 
 Формоза, римски папа

Починали 
 12 юни – Лъв III, римски папа
815



Събития 
 815 – хан Омуртаг сключва 30-годишен мирен договор с Византия

Родени 
 Методий – по-големия брат на Константин-Кирил Философ

Починали
814



Събития 
 хан Омуртаг става хан на България.

Родени

Починали 
 Крум, български хан
 28 януари – Карл Велики, крал на франките
813



Събития 
 22 юни – В Битката при Версиникия българската войска, водена от хан Крум побеждава армията на Византия край дн. село Маломирово (Ямболско) и завладява Тракия.
 18 юли – хан Крум обсажда Константинопол

Родени

Починали
812



Събития 
Българските войски нахлуват в част от югоизточна Тракия.

Родени

Починали 
 11 януари – Ставракий, византийски император
811



Събития 
 Нощта на 25 срещу 26 юли 811 – Войските на хан Крум разбиват византийската армия във Върбишкия проход. В битката е убит император Никифор I Геник, и става вторият убит византийски император, който е нападнат от нашественици. Неговият син Ставракий се спасява тежко ранен, и след няколко месеца от управлението си е детрониран.

Родени

Починали 
 Никифор I Геник – византийски император;
809



Събития 

След тежка обсада хан Крум превзема Сердика и я пресъединява към България.

Родени

Починали 
 24 март – Харун ал-Рашид, арабски владетел
806



Събития

Родени 
 Лудвиг II Немски, франкски крал

Починали 
 Тарасий, константинополски патриарх
805



Събития 
 805 – хан Крум завладява територии от Аварския хаганат

Родени 
 Ал-Фаргани, персийски астроном

Починали
804



Събития

Родени

Починали 
 19 май – Алкуин, английски духовник
803



Събития

Родени 
 Ду Му, китайски поет

Починали 
 Кардам
801



Събития 
 28 декември – Людовик Благочестиви окупира Барселона

Родени

Починали
799



Събития 
 29 ноември – Папа Лъв III се завръща в Рим, благодарение подкрепата на Карл Велики

Родени

Починали
796



Събития

Родени

Починали 
 Офа, крал на Мерсия
795



Събития

Родени 
 Лотар I, франкски крал
 Звиница, син на кан Омуртаг, баща на Пресиян, дядо на Св. Борис I.

Починали 
 25 декември – Адриан I, римски папа
792



Събития

Родени 
 Адриан II, римски папа

Починали
790



Събития

Родени 
 Ли Хе – китайски поет (починал през 816)
 Лу Тонг – китайски поет (починал през 835)

Починали
789



Събития

Европа 
 Карл Велики пресича река Елба с франкско–саксонска армия в територията на Ободритите. Покорява Велетите и достига Балтийско море.
 Италианският крал Пепин завладява Истрия в Адриатическо море, пренебрегвайки византийските протести. Той създава марка и изпраща мисионери.
 Карл Велики издава Admonitio generalis, който обхваща образователни и църковни реформи в рамките на Франкската империя.
 Карл Велики основава град Херфорд (съвременна Германия), за да пази брод, пресичащ тясната река Вере.

Великобритания 

 Англосаксонската хроника отбелязва първото появяване на викингите в Англия (виж 787).

Азия 
 Въстание в Япония води до голямо поражение за император Канму. През същата година има тежка суша и глад.

Родени 
 Зиряб, мюсюлмански поет и музикант (р. 857)

Починали 
 20 февруари – свети Лъв Катански, светец и епископ на Катания (р. 709)
 8 ноември – Вилехад, епископ на Бремен
 Хилдепранд, херцог на Сполето
 Хорсо, франкски граф на Тулуза (или 790 г.)

Бележки
788



Събития 
 Карл Велики завладява Бавария и Каринтия (Словения) и територия на изток от р. Елба
 Мароко става независимо берберско кралство

Родени 
 Шанкара, индийски мислител, религиозен водач и поет

Починали 
 Адалгис, ломбардски принц
787



Събития 
 Провежда се Седмия вселенски събор в Никея.
 Изригване на вулкана Везувий.

Родени 
 Абу ал-Ma'shar Balkhi

Починали

Бележки
780

780 (седемстотин и осемдесета) година по юлианския календар е високосна година, започваща в събота. Това е 780 година от новата ера, 780 година от първото хилядолетие, 80 година на VIII век, десетата година на 8-о десетилетие на VIII век.

Събития

Родени

Починали 
 6 февруари – Никита I – патриарх Константинополски
 8 септември – Лъв IV – византийски император
778



Събития 

 Битката при прохода Ронсево

Родени 

 16 април – Луи Благочестиви, франкски крал
 16 април – Людовик Благочестиви, франкски крал

Починали
775



Събития 
 775 – хан Телериг узнава с хитрост имената на византийските шпиони и ги избива

Родени 
 Лъв V Арменец, император на Византия

Починали 
 14 септември – Константин V Копроним, византийски император
771



Събития

Родени

Починали 
 Карлман I., Карломан, на 4 декември.
769



Събития 

Хан Крум се възкачва на престола.

Родени

Починали
768



Събития

Родени

Починали 
 Паган, български хан
 24 септември – Пипин III, майордом на Австразия
767



Събития

Родени

Починали 
 Токту, български хан
 28 юни – Павел I, римски папа
766



Събития

Родени

Починали 
 Умор, български хан
765



Събития

Родени

Починали 
 Телец, български хан
764



Събития 
 Плаващи айсберги край Константинопол през месец февруари. Из хрониките на св. Теофан Изповедник.
 Отобойренският манастир е основан през 764 година от неговия пръв абат Тото и е посветен на светците Александър Римски и Теодор Сионски.

Родени

Починали
763



Събития 
 Редица средновековни хронисти документират спомени за небивалия студ обхванал Черноморието през 763 година. Според Анастасий Библиотекар:
А според по-ранния източник Теофан:

Застудяването е отбелязано и от Леон Граматик:
Сведението по-късно е повторено и от Йоан Скилица:

Източници

Родени 
 17 март – Харун ал-Рашид, арабски владетел

Починали
759



Събития 
 Състои се битката при Ришкия проход

Родени

Починали
757



Събития

Родени

Починали 
 Ан Лушан, китайски военачалник
 26 април – Стефан III, римски папа
756



Събития 

През 756 г. се води сражение при крепост Маркели. Участници в него са България, начело с хан Винех, и Византия, начело с император Константин V Копроним. Хан Винех губи битката.

Родени

Починали
755



Събития

Родени 
 Крум – български хан

Починали
754



Събития

Родени

Починали 
 5 юни – Бонифаций, английски мисионер
753



Събития 
 Папа Стефан II (III) моли Пипин III за помощ срещу лангобардите на крал Айзтулф.

Родени

Починали
752



Събития

Родени

Починали 
 март – Стефан II, римски свещеник
 22 март – Захарий, римски папа
751



Събития 

 Битката при Талас. Арабите разгромяват китаиците. Исляма завладява централна Азия.

...

Пипин Къси е коронясан

Родени 
 Карлман I., Карломан, крал на франките, син на Пипин III и брат на Карл Велики.

Починали