alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Eugen Onegin

Eugen Onegin eller Jevgenij Onegin (Евгений Онегин) er en roman i otte kapitler skrevet på vers af Aleksandr Pusjkin og udgivet successivt i 1823–1832 og i samlet form i 1833.

Handlingen udspiller sig i Rusland i 1820'erne. Et bærende budskab er at kærlighed og stolthed er to uforenelige størrelser, hvilket både Tatiana og Onegin smerteligt må erkende.

Romanen regnes som et af den russiske litteraturs mesterværker. Med romanen indvarslede Pusjkin den store realistisk-poetiske romans epoke. For første gang dukker en type mennesker op, som der fandtes tusinder af i samfundet – fremfor alt er hovedpersonen Eugen Onegin prototypen for "det overflødige menneske" (Лишний человек, Lisjnij tsjelovek), et motiv som ofte blev gentaget i russisk litteratur. Realismen spejler sig også i de mere end hundrede bifigurer.

Eugen Onegin består næsten helt og holdent af 389 strofer, som alle følger et stramt jambisk tetrameter, ofte omtalt som "Onegin-strofen".

Adapteringer 
Eugen Onegin har dannet forlæg for Tjajkovskij opera fra 1878, Eugen Onegin. Tjajkovskijs opera er blevet filmatiseret i de sovjetiske film Eugen Onegin (1911) og Eugen Onegin (1959).

Referencer

Litteratur 

 Aleksandr Pushkin, London 1964, Princeton 1975, Eugene Onegin a novel in verse. Translated from Russian with a commentary by Vladimir Nabokov 
 Alexander Pushkin, Penguin 1979 Eugene Onegin a novel in verse. Translated by Charles Johnston, Introduction and notes by Michael Basker, with a preface by John Bayley (Revised Edition) 
 Alexandr Pushkin, Basic Books; New Ed edition, Eugene Onegin: A Novel in Verse Oversatt av Douglas Hofstadter 
 Jurij Lotman: Пушкин. Биография писателя. Статьи и заметки. Online: .
 A.A. Beliy, «Génie ou neige», "Voprosy literaturi", n. 1, Moskva 2008, s. 115.

Eksterne henvisninger 

Romaner fra Rusland
Aleksandr Pusjkin
Litteratur i 1833
Bøger der er filmatiseret
Eva Peron

María Eva Duarte de Perón (alias María Eva Ibarguren, men bedst kendt Evita; født 7. maj 1919, død 26. juli 1952) var en argentinsk visesanger og præsidentfrue. Hun fik stor betydning for den politiske udvikling i Argentina. Eva Peróns liv har gjort hende til en kendt person via populærkulturen, hvor hun var hovedperson i Andrew Lloyd Webbers musical Evita, som er filmatiseret med Madonna i hovedrollen i spillefilmen af samme navn Evita.

Eva Perón voksede op i stor fattigdom som datter af Juan Duarte and Juana Ibarguren . Faderen var rig men gift med en anden end Evas mor og forlod Eva og familien da hun var et år. Som 15-årig kom hun til Buenos Aires, fast besluttet på at blive filmstjerne. Selv om hun hurtigt blev kendt, rakte hendes talent ikke til stjernestatus. Den fik hun først da hun giftede sig med General Juan Perón. Da han kort tid efter blev udnævnt til præsident, fik hun en overvældende modtagelse af det argentinske folk, der så hende som en helgen. De døbte hende Evita. I sin kamp for de fattige blev hun landets mest magtfulde og omtalte kvinde.

Selv da hun fik konstateret uhelbredelig kræft, fortsatte hun sin kamp for arbejderklassen. Den 26. juli 1952 døde Evita 33 år gammel og efterlod Argentina i landesorg.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Evita Peron Website
 

 
Politikere fra Argentina
Personer døde af kræft
Extranet

Extranet er betegnelsen for et netværk, der ligger uden for et firma, og benytter internetprotokoller som for eksempel TCP/IP, HTTP, POP3 og SMTP. Internettet kan opfattes som et extranet, men betegnelsen vil dog normalt blive anvendt til at beskrive for eksempel en kundes eller en leverandørs netværk, som et firma har adgang til.

Eksterne henvisninger 
 Informationsordbogen. Opslagsord: Ekstranet

Se også 
 Intranet

Internetteknologi
Lake Eyre

Lake Eyre er Australiens største Sø (9.500 km²), når den er fyldt, hvilket sker sjældent.

Søbredden er det lavest beliggende sted i Australien med 15 meter under havoverfladen.

Søer i Australien
Maamme

Maame () er Finlands uofficielle nationalsang. Sangen blev skrevet med svensk originaltekst af Johan Ludvig Runeberg som del af Fänrik Ståls sägner. Melodien er komponeret af Fredrik Pacius, og den blev fremført for første gang 13. maj 1848 i Helsingfors. Teksten blev oversat til finsk af Paavo Cajander i 1889. Vårt land har 11 vers, men sædvanligvis er det kun første og sidste vers, som bliver sunget.

Estlands nationalsang, Mu isamaa, mu õnn ja rõõm, bruger samme melodi, men uden repetitionen for de sidste fire linjer.

Kildeangivelser 

Finland
Nationalsange
Oluf Hunger

Oluf Hunger (ca. 1050 – 18. august 1095) var konge af Danmark 1086-1095.

Baggrund 
Oluf var den tredje af Svend Estridsens fem sønner, der opnåede at blive dansk konge. Han var gift med dronning Ingegerd, datter af den norske konge, Harald Hårderåde. Efter Olufs død giftede hun sig med kong Filip af Västergötland.

Olufs bror, Knud den Hellige, blev dræbt i Albani Kirke 10. juli 1086. Oluf blev herefter valgt til konge på Viborg Ting, selv om han på det tidspunkt opholdt sig i Flandern som fange hos grev Robert. Det lykkedes imidlertid at få ham byttet med den yngre bror, Niels, så Oluf kunne vende hjem til Danmark.

Konge 
I disse år satte misvækst ind i Nordeuropa, og høsten svigtede flere år i træk. Deraf kommer Olufs tilnavn "Hunger". Samtidig berettedes der om jærtegn og undere, der var sket ved Knuds grav i Odense, og man var ikke sen til at forbinde misvæksten med den guddommelige vrede over drabet på Knud. Krønikeskrivere med Saxo i spidsen holdt sig heller ikke tilbage med at skildre ulykkerne i de sortest mulige farver. Der var en kirkelig, men dog især en klar politisk interesse i at få gjort Knud til helgen til styrkelse af kongemagten.

I Grundtvigs oversættelse skrev Saxo:  Uårene vedblev, og til sidst sagdes det, at ikke engang kong Oluf selv havde julemad at byde sine frænder. 

Oluf døde den 18. august 1095, og det siges, at han "nedlagde sin værdighed". Meningen hermed er dunkel. Nogle har hævdet, at vi her har et eksempel på et "kongeoffer", og den formodning styrkes delvis af nogle kryptiske bemærkninger hos Saxo. Han skriver:

Stedet for hans begravelse er ikke kendt, selvom nogle mener, han blev begravet tæt ved det nuværende Bjerringbro i Midtjylland.

I 2015 blev det foreslået, at Oluf muligvis døde af Brugadas syndrom.

Henvisninger

Kilder/Eksterne links 

 Søren Sørensen (Oluf Hunger, aerenlund.dk)
 Om møntfund fra Olufs regeringsperiode 

Regenter af Danmark
Jellingdynastiet
Danskere i 1000-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danske kongers uægte børn
OPROP!

OPROP! var et tysk flyveblad, som blev nedkastet over Danmark under den tyske invasion den 9. april 1940. Flyvebladet var undertegnet af chefen for Operation Weserübung Süd, den tyske flyvergeneral Leonard Kaupisch. Som overskriften antyder, var det affattet på et særdeles gebrokkent, men dog forståeligt dansk og norsk.

Kaupisch har til en dansk journalist fortalt, at den tyske tekst til dette Oprop blev forfattet af Hitler, der havde kasseret Kaupisch' udkast.

Flyvebladets uomtvistelige budskab sammenfattes i dets sidste linje: For Landets Sikkerhed mot engelske Overgrep sørger fra nu af den tyske Hær og Flaate.

Eksterne henvisninger 
 Indscanning af flyvebladet. Forside. 
 Indscanning af flyvebladet. Bagside.

Reference 

Værker om Danmark under 2. verdenskrig
FACE

FACE står for Fédération des Associations de Chasseurs de L'UE eller på dansk Sammenslutning af jagtorganisationer i EU.

Danmarks Jægerforbund er medlem af FACE.

Ekstern henvisning 
FACE 

Jagtterminologi
Fabel

En fabel er en fortælling, der ofte er satirisk og moraliserende, og som næsten altid har en meget tydelig morale (pædagogisk pointe). Æsop og La Fontaine er to berømte fabeldigtere.

Dyr (enten rigtige eller fiktive) er udbredte som hovedpersoner i fabler (dyrefabel), mens planter eller ting også anvendes i enkelte fabler. De er meget karakteristisk udstillinger af menneskelige dårskaber, selvom de er dyr, planter eller ting. Ofte har dyr i fabler den evne, at de kan tale, gå på to ben, og på anden vis agere som mennesker, hvilket kaldes personificering.

Fabeldyr 
Fabeldyr er fantasiskabninger og -væsner, som kan forekomme i fabler og eventyr.

 Alf
 Ammut
 Banshee
 Basilisk
 Bigfoot
 Drage
 Djævel
 Dæmon
 Elver
 Enhjørning
 Fe
 Frankenstein
 Fønix
 Grif
 Harpy
 Havfrue eller havmand
 Havuhyre
 Hippogrif
 Hydra
 Jætte
 Kentaur
 Kimære
 Kyklop
 Kæmpe
 Lindorm
 Loch Ness Uhyret
 Midgårdsormen
 Medusa
 Minotaur
 Naga
 Ogopogo
 Ork
 Pegasus
 Sasquath
 Sfinks
 Søslange
 Tarasque
 Trold
 Vampyr
 Varulv
 Yeti

Noter

Eksterne lænker 
   Norske dyrefabler

Litteratur
Folkefabler
Fiktive dyr
Fabrik

En fabrik (optaget ca. 1700 fra fransk fabrique, af latin fabrica, (bygnings)kunst, værksted, afledt af latin faber, håndværker) er et sted, hvor der produceres varer ved hjælp af naturlige kraftkilder så som vind- eller vandkraft. Fabrikker står i denne henseende i modsætning til manufakturer, der kun bruger muskelkraft, og industri, der bruger kunstige kraftkilder så som damp, gas, olie/diesel eller elektricitet.

Fabrikkerne spiller deres en særlig rolle i vareforædlingens historie. Indtil fremkomsten af maskiner til fremstilling henholdsvis udnyttelse af kunstige kraftkilder udgjorde netop vindkraft og vandkraft (sammen med hesterundgange og lignende) de for dette virke eneste tilgængelige ikke-menneskelige kraftkilder.

Allerede tidligt i middelalderen var man blevet klar over de muligheder, som vind og vand udgjorde, og ikke mindst ved formaling af korn spillede disse kraftkilder en væsentlig rolle. I erkendelse af værdien af disse kraftkilder blev møllernæringen på ulige vis beskyttet dels mod for megen konkurrence, dels med hensyn til sikring af beskyttelsen af disse kraftkilder. Ligeledes blev møller naturligvis genstand for beskatning.

Med tiden udvikledes metoder til udnyttelse af vandkraften inden for andre næringsgrene så som hammer- og slibemøller, stampemøller, kradsuldsfabrikker, geværfabrikker, klædefabrikker, papirfabrikker, oliemøller, krudtmøller og lignende. Især i første halvdel af 1800-tallet spillede vandkraft en betydelig rolle for fremkomsten af moderne massevarefremstilling.

Litteratur 

 Aksel E. Christensen: Industriens Historie i Danmark; "Bind I: Tiden indtil c. 1730" (København 1943)
 J. O. Bro Jørgensen: Industriens Historie i Danmark; "Bind II: 1730-1820" (København 1943)
 Kristof Glamann og Erik Oxenbøll: "Studier i dansk merkantilisme. Omkring tekster af Otto Thott"; København Universitet, Institut for økonomisk historie: Publikation nr. 20; Akademisk Forlag, København 1983; 
 P. Mantoux: The industriel Revolution in the 18th Century; 1948

Eksterne henvisninger 

 Ordbog over det danske sprog, opslag: fabrik
 Steen B. Böcher: "Vandkraften som initial lokaliseringsfaktor for dansk industri" (Geografisk Tidsskrift, Bind 52; 1952, s. 33-50)

Noter

Se også 

 Fabrikation
 Produktion
 Melmøller
 Grynmøller
 Valsemøller
 Papirmøller
 Stampemøller
 Krudtværker
 Klædefabrikker
 Vandkraftværker (elektricitet)

Fabrikation
Fabrikation

Fabrikation er det at fabrikere en vare eller et produkt ved brug af maskiner, værktøj og arbejdskraft, oftest på en fabrik.

Terminologien kan referere til forskellige aktiviteter fra kunsthåndværk til højteknologi, men benyttes primært i Industriproduktion, hvor råmaterialer transformeres til slutprodukter. De færdige varer kan eksempelvis bruges til fabrikation af andre varer, mere komplekse varer som flyvemaskiner eller køretøjer. De kan også sælges til grossistvirksomheder, som sælger dem videre til detailhandlen, som igen sælger varerne til slutbrugerne.

En virksomhed eller en virksomhedsejer, der benytter sig af fabrikation kaldes for en fabrikant. En virksomhed kan godt producere uden at være fabrikant, det ses eksempelvis inden for fremstilling af mobiltelefoner eller computere, hvor fabrikanten ofte er en anden end producenten. Eksempelvis er Flextronics fabrikant af mobiltelefoner og fabrikerer for forskellige producenter.

Kilder/henvisninger

Se også 
 Fabrik
 Teknologi
 Masseproduktion
 Produktion
 Ford T
 CNC-maskine
 Digital fabrikator
Facade

Design har flere betydninger:

Facade (arkitektur) – forside af en bygning.
Facade (udtryk) – udvendigt (i overført betydning).
Facade (film) – en film fra 2000 af Paul Thomas (filminstruktør)

Se også:

Facaderenovering – renovering af en facade (arkitektur)
Faksimile

En faksimile (latin: fac = gør; simile = ens) er en nøjagtig gengivelse af et dokument eller lignende ved hjælp af særlige fotografiske eller tryktekniske metoder. Bøger kan være faksimileudgaver, dvs. som ligner originalen i både indhold og udseende.

Andre anvendelser 

En fax (en maskine til gengivelse af grafik eller et dokument sendt over telenettet) er en sammentrækning af faksimile. 

En faksimile-radioudsendelse er en billedtelegrafisk udsendelse, der via radio kan sende aviser, der kan udskrives på særlige modtagere.

Faksimiletelegrafi er elektronisk overførsel af billeder over telegrafnettet.

En digital faksimile er et eller flere digitale billeder med affotograferinger af indhold og layout af en bog eller et dokument.

Faksimile er et af de få danske ord, som kan være både fælleskøn (en faksimile) og intetkøn (et faksimile).

Eksterne henvisninger 
Eksterne links omkring faksimile-radioudsendelser:

 Omfattende: Worldwide Radiofacsimile & SSTV by Marius Rensen 
 National Weather Service: National weather service marine products via radiofax 

Elektroniske apparater
Telekommunikation
De facto

De facto er et latinsk udtryk der betyder "i virkeligheden", faktisk eller "i praksis". Det er som modsætning til de jure ("ved lov") indenfor jura, forvaltning eller teknik (f.eks. om en teknisk standard) om en tilstand, som er fremkommet uden eller på trods af regulering. Inden for jura betegner de jure hvad der er i overensstemmelse med loven, mens de facto betegner hvad der gælder i praksis (lovligt eller ulovligt).

Udtrykket de facto kan også bruges, hvis der ikke findes en relevant lov eller standard, men en udbredt praksis.  Aldertidshævd.

Eksempler
Abkhasien er de facto en uafhængig stat, selvom den formelt er en del af Georgien.
Saddam Hussein var de facto leder af Irak allerede før han formelt blev præsident i 1979.

Se også
Status quo
De jure

Latinske vendinger
Fahrenheit

Fahrenheit er en temperaturskala opkaldt efter den tyske opfinder Gabriel Daniel Fahrenheit.

Vand fryser ved 32 grader på fahrenheitskalaen (32 °F) og koger ved 212 °F (100 °C). Derfra kan man udlede en omregning fra grader fahrenheit til grader celsius: 32 trækkes fra, hvorefter man dividerer med 1,8.

Skalaens ophav 
Fahrenheit baserede oprindeligt sin temperaturskala på den danske fysiker Ole Rømers såkaldte Rømer-skala, hvor han indledningsvist blot gangede tallene med 4 for at gøre det nemmere at regne på dem.

Oprindelig definition af Fahrenheitskalaen 
 0 °F blev oprindeligt defineret som den temperatur en ligevægtsblanding af ammoniumklorid, vand og is får, når den kemiske reaktion er tilendebragt. Denne temperatur er ca. -17,78 °C, hvilket langt senere blev årsagen til at dybfrysere som standard går ned til -18 °C, svarende til 0 °F.
 32 °F blev bestemt til at være vands frysepunkt – eller den samme temperatur som ligevægtsblandingen giver, hvis man udelader ammoniumklorid. Valget faldt blandt andet på 32, fordi det kan halveres fem gange uden at give brøker.
 96 °F blev fastsat som menneskets kropstemperatur, idet den så var tre gange højere end vands frysepunkt.

Korrigering af skalaen 
Fahrenheitskalaen blev senere korrigeret, da menneskets kropstemperatur er for ustabil, bl.a. målt over et døgn, til at blive benyttet som en naturvidenskabelig konstant. Derfor blev vands kogepunkt i stedet defineret som værende 212 °F og altså således, med henvisning til det trigonometriske gradsystem, 180 °F højere end vands frysepunkt. Herved blev skalaen forstrakt en smule, hvorved 98,6 °F blev markøren for menneskets kropstemperatur, i stedet for de oprindelige 96 °F. 

Fahrenheitskalaen anvendes i dag kun i USA og ganske få andre, mindre lande; dog bliver skalaen også uofficielt brugt af især ældre generationer i Canada og i mindre grad Storbritannien. Resten af verden anvender celsius-skalaen. Inden for videnskaben anvender man kun celsius og kelvin.

Se også 
 temperatur, celsius, kelvin, réaumur, rankine.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Celsius, Fahrenheit, Kelvin, Réaumur, and Rankine Temperature Conversion 

Temperaturenheder
Faktor

Faktor har flere betydninger:
 Den almindelige sprogbetydning: et parameter, en komponent, et element, f.eks. en indbygget faktor, eller en påvirkning, en medvirkende årsag, f.eks. i sammenhængen medvirkende faktor.
 Divisor – er i aritmetikken et heltal, som ved division går op i et andet tal uden at give rest.
 Faktor (matematik) – et af de elementer der indgår i en multiplikation.
 Faktor (medicin) – trivialnavn præfix til forskellige typer medicin (se lægemiddel) der anvendes af blødere.
 Faktor (trykkeri) – en medhjælper eller mellemleder i trykkerivirksomhed, f.eks. en sætterfaktor.
 Faktor (købmand) – en leder af et faktori.
 Solfaktor – et tal, der angiver en solcremes virkning.
Fakultativ

Fakultativ betyder valgfri (modsat af obligatorisk), fritstillet eller fri. I forbindelse med plantesygdomme: lejlighedsvis, dvs. at en organisme har mulighed for at leve under andre nicheforhold end de normale. Der findes eksempler på dette fænomen hos både parasitter, saprofager og symbionter.

 Fakultativ parasit: f.eks. gråskimmel (normalt saprofag) i angreb på f.eks. køleopbevarede planter
 Fakultativ saprofag: f.eks. rosenstråleplet (normalt parasit) i omsætning af døde rosenblade
 Fakultativ symbiont: f.eks. visnesyge (normalt parasit eller saprofag) i samliv med orkidéer

Betegnelsen fakultativ finder ligeledes anvendelse i den juridiske verden, hvor det dækker over en lovregel der kan afviges, for eksempel ved en domstolsafgørelse. 

Det er således ikke obligatorisk at følge en fakultativ lovregel.

Et eksempel herpå kan være Arvelovens § 36, stk. 1, hvorefter en arving der har begået en forsætlig overtrædelse af straffeloven der har medført en andens død, ved dom kan fortabe sin arveret.

Plantesygdomme
Falstaff

Falstaff er en opera i tre akter af Giuseppe Verdi. Librettoen, der bygger på 
William Shakespeares De lystige koner i Windsor (The Merry Wives of Windsor), er skrevet af Arrigo Boito. Handlingen udspiller sig i Windsor omkring år 1600. Operaen blev uropført den 9. februar 1893 på Teatro alla Scala i Milano.

Dramatis personae
Sir John Falstaff (baryton)
Fru Alice Ford (sopran)
Ford, Alices mand (baryton)
Nanetta, deres datter (sopran)
Fenton (tenor)
Dr. Cajus (tenor)
Bardolfo (tenor)
Pistola (bas)
Mrs. Quickly (alt)
Mrs. Meg Page (mezzosopran)
Værten, Falstaffs page, Fords page (stumme roller)
Borgere, folk, tjenestefolk, trolde, feer, hekse m.v. (kor)

Operaer af Giuseppe Verdi
Operaer på italiensk
Fandens fødselsdag

Fandens fødselsdag er to dage hvert år, den 11. juni og den 11. december. Grunden til, at disse to dage er blevet udnævnt til fandens fødselsdage er, at disse datoer var fastsat som terminsdag, hvor renter og afdrag skulle betales. Der synes at være usikkerhed om, hvorvidt denne tradition opstod i 1888, eller om den stammer helt tilbage fra 1656.

Noter 

Mærkedage
Kredit
Fantasi

Fantasi er at forestille sig noget som enten kunne findes eller slet ikke findes. Fantasi er en væsentlig del af al kreativ skaben indenfor både kunst og videnskab. Det er kun mennesker (og måske nogle chimpanser) der har fantasi – fantasi fordrer evnen til at se ting for sig, der ikke findes og evnen til at opstille hypoteser om, hvad der kunne ske, hvis man foretog sig noget anderledes end man har gjort før. Den der har for meget fantasi, kaldes en fantast.

Fantastisk litteratur er en genre, som har elementer med, der kun findes i fantasien.

Afledte betydninger 
 Fantasia, en tegnefilm fra Disney, som findes i to udgaver; Fantasia (1940) og Fantasia 2000.
 Fantásien, et eventyrland i Den uendelige historie af Michael Ende.
 Fantasia er også navnet på et dansk poporkester.

Kreativitet
Forenede Arabiske Republik

Forenede Arabiske Republik, forkortet FAR, var en union mellem Ægypten og Syrien i 1958-1961 samt den officielle betegnelse for Ægypten frem til 1971. 

Sammenlægningen af Ægypten og Syrien var tænkt som et første skridt i oprettelsen af en panarabisk nation og er det mest bemærkelsesværdige forsøg på at sammenlægge arabiske stater. 

FAR bandt de to nationer sammen til en forenet stat, med fælles hovedstad i Cairo og med Gamal Abdel Nasser som den fælles præsident. 

FARs flag bestod af det ægyptiske flags tre striber (rød, hvid og sort), men med to grønne stjerner tilføjet, der skulle symbolisere landets to dele. Flaget er stadig Syriens officielle flag. Det irakiske flag har fra 1963 til Golfkrigen 2003 haft tre grønne stjerner for at symbolisere sin snarlige tiltræden til FAR. Nordyemen (eller den Yemenske Arabiske Republik) havde frem til sammenslutningen med Sydyemen i 1990 et tilsvarende flag med kun én grøn stjerne. Dette illustrerer, at den panarabiske tankegang har haft væsentlig indflydelse i flere lande end blot Ægypten og Syrien, og at tankegangen har været betydende også udover perioden 1958-1961.  
Flagets farver har traditionelt været forbundet med den panarabiske tankegang og indgår blandt andet i Ba'ath-partiets flag.

FAR kollapsede i 1961 efter et statskup i Syrien. Ægypten fortsatte med at anvende navnet indtil efter Nassers død.

De Forenede Arabiske Stater var navnet på en noget løsere konføderation mellem FAR og Nordyemen, der eksisterede sideordnet med den Forenede Arabiske Republik.

Kilder 

Forhenværende afrikanske lande
Forhenværende asiatiske lande
Forhenværende føderationer
Forhenværende republikker
Forhenværende statssamfund under den kolde krig
Kortlivede stater
Etableret i 1958
Fars dag

Fars dag fejres i Danmark den 5. juni: på grundlovsdag, det nærmeste man kommer en dansk nationaldag. Det kan have været medvirkende til, at få er opmærksomme på dagens betydning for fædrene. Fra 1947 til 56 lå dagen på foranledning af nordiske købmænd 2. søndag i november, men i Danmark slog den dag aldrig rigtig an, og derfor blev den flyttet tilbage til 5. juni. I de øvrige nordiske lande er fars dag 2. søndag i november.

Den første fars dag fejredes den 19. juni 1910 i Spokane i Washington i USA. I Danmark blev fars dag indført omkring 1935. Den fejres bl.a. på Danmarks Tekniske Museum med en maskinfest og i Rønne med et fakkeltog.

Datoen varierer fra land til land; i USA fejres fars dag fx den tredje søndag i juni.

Se også 
mors dag

Ekstern henvisning 
 historie-online.dk: Fars Dag, historien bag og kvinden, som opfandt dagen 

Traditioner
Mærkedage
Sociale begivenheder
Fase

Fase har flere betydninger:

 Fase (kemi) – i kemi en fraktion af en blanding, der kan adskilles fra resten, f.eks. i en blanding af olie og vand
 Fase (psykologi) – en psykologisk tilstand i et forløb 
 Fase (stof) – en fysisk tilstand, som stof kan forekomme i
 Fase (svingning) – forskydning mellem to fænomener, der gentages over regelmæssige intervaller (f.eks. bølger)
 Månefase – om månens cyklus fra nymåne til fuldmåne og tilbage igen
Fatalisme

Fatalisme er skæbnetro og sættes oftest i forbindelse med en religiøs variant af determinismen. Bredere forstået er fatalismen den psykologiske effekt af at anse begivenheder i livet som ude af ens egne hænder.

Hvor den filosofiske debat over determinismen især fokuserer på dennes udelukkelse af en abstrakt og metafysisk fri vilje, så er fatalismen snarere et spørgsmål om den konkrete daglige lykke og især ulykke. Hvor naturdeterminismen påstår, at alt er fysisk fastlagt i årsags-virknings forhold ned til den mindste detalje, så vil en fatalist ofte nøjes med at tro på at højere kræfter har besluttet (eller vil beslutte) store og vigtige linjer i ens liv.

Der er imidlertid forskellige grader af fatalisme, der kan skelnes fra hinanden i forhold til, hvordan man mener skæbnen fungerer.

Den totale/globale fatalisme omfatter alle ydre begivenheder samt alle indre passioner. Dvs. at den fuldstændigt fatalistiske person også vil inddrage sine egne handlinger i dette verdenssyn, idet denne vil påstå, at en medfødt natur også er skæbnebestemt. Ens natur bestemmer, hvad der gør en lykkelig, hvorfor det fra et fatalistisk perspektiv ville være tåbeligt at forsøge at modstå den – og i alle tilfælde at sætte sig op mod skæbnen. Om ens egne handlinger fører til gode ting eller til ruin er så op til højere magter.

Alternativt kan en fatalisme nøjes med omfatte eksterne begivenheder i den forstand, at man kun i meget lille grad kan ændre verden, men at man f.eks. igennem træning trods alt kan komme til magte ens egne dispositioner og indre passioner. Stoicismen er det måske det mest prominente eksempel på en filosofisk retning, der har forsøgt at kultivere en sådan indstilling.

Religionsvidenskab
Religionsfilosofi
Fremtid
Profeti
Fatamorgana (luftspejling)

Fatamorgana (fra italiensk fata morgana, også mirage) er et optisk fænomen (en øvre luftspejling) som kan fremkomme når der er et lag varm luft over en koldere luftmasse tæt ved jordoverfladen, hvilket kaldes temperaturinversion. Det sker typisk om morgenen efter en kold nat. Fordi lys udbreder sig hurtigst i varm luft, vil lysstråler langs jordoverfladen krumme lidt hvorved fjerne genstande som normalt ikke kan ses, bliver synlige.

Ordet er opkaldt efter den mytiske fe, kong Arthurs halvsøster, Morgana som mentes at kunne fremkalde luftspejlingerne.

Fatamorgana bruges også i overført betydning, f.eks. om noget man fantaserer sig til eller hallucinationer frembragt af sult, tørst eller feber.

Se også 
 Luftspejling
 Synsbedrag

Optik
Lys
Faunus

Faunus var den romerske hyrde- og skovgud, og han havde spådomsevner. Han var barnebarn af Saturn, og han fik sønnen Latinus.

I forhold til den græske mytologi modsvarer han halvguden Pan. Faunus er også romersk gud for frugtbarhed og seksuel lyst.

Kilder/henvisninger 

Romerske guder
Faust

Faust er hovedpersonen i en populær fortælling der har været anvendt som grundlag i mange forskellige værker.  Fortællingen handler om en lærd mand, Heinrich Faust, der hidkalder djævelen, der i fortællingen almindeligvis hedder Mephistopheles, og tilbyder at sælge sin sjæl til ham hvis djævelen vil tjene ham en tid.  En kontrakt underskrives med blod, men i de fleste senere udgaver af fortællingen forbliver Fausts sjæl dog hans egen efter at djævelens tjenestetid er ophørt.

Ideen til fortællingen er baseret på en virkelig person, Dr. Johann Georg Faust (ca. 1480-1540), som var en tysk alkymist der boede i landsbyen Staufen i Breisgau i det sydlige Tyskland.  Han blev beskyldt for at øve sort magi og blev dræbt i 1540. Et tysk skillingstryk om hans synder blev oversat til engelsk i 1587, hvorefter Christopher Marlowe blev opmærksom på det.  Marlowes skuespil Doctor Faustus, blev dernæst studeret af Goethe, og på den måde kom den fiktive Faust til at overskygge den historiske Faust, som man kun véd lidt om.

Fortællingen om Faust har været genfortalt eller hentydet til i romaner, digte, operaer, musik og film.  Eksempelvis Charles Gounods opera Faust fra 1859, Thomas Manns roman Doktor Faustus fra 1947 og den populære  amerikanske tv-serie Frasier.

Litterære personer
Federico Fellini

Federico Fellini (20. januar 1920 i Rimini – 31. oktober 1993 i Rom) var en italiensk filminstruktør og manuskriptforfatter. Kendt for filmen Det søde liv (1960), hvor den barmfagre Anita Ekberg blev verdenskendt, da hun badede i Trevi-fontænen i Rom.

Stilistisk set udviklede hans film sig fra en stram neorealistisk stil i 50'erne (han havde tidligere arbejdet med manuskripter til nogle af Roberto Rossellinis film) over imod en mere fantasi-præget, surrealistisk stil, som han blev ved fra 60'erne og frem til sin død.

Filmografi 

 Pigen fra varieteen (1950)
 Den hvide sheik (1952)
 Dagdriverne (1953)
 La strada (1954)
 Krapyl (1955)
 Gadepigen Cabiria (1957)
 Det søde liv (1960)
 8½ (1963)
 Juliette (1965)
 Fellinis Satyricon (1969)
 Fillinis Roma (1972)
 Amarcord (1973)
 Fellinis Casanova (1976)
 Orkesterprøven (1978)
 Kvindebyen (1980)
 Og skibet sejler (1983)
 Ginger & Fred (1986)
 Intervista (1987)
 La voce della luna (1990)

Eksterne henvisninger 

 

Filminstruktører fra Italien
Fermentering

Fermentering er en kemisk proces, som katalyseres af eller foregår under indvirkning af mikroorganismer og deres enzymer. 
Ved fermentering nedbrydes organisk materiale til enten andet organisk eller til uorganisk materiale eller en blanding, som i eksemplet med alkoholgæring, hvor der dannes både uorganisk kuldioxid og organisk ethanol. Der kan også dannes komplicerede biologiske molekyler som for eksempel antibiotika.

Gærsvampes anaerobe gæring/alkoholfermentering er et godt eksempel. Her nedbryder de sukker (saccharose) til ætanol (ethanol) og kuldioxid (carbondioxid).
Reaktionsskemaet for almindeligt bagegærs alkoholgæring:

C12H22O11 + H2O → 2C6H12O6 → 4 CO2 + 4 C2H5OH + energi nok til 4 ATP og energi der går tabt som varme.

Men gærsvampenes aerobe respiration er også en fermentering.

Et andet godt eksempel er eddikesyrebakteriers aerobe oxidation af ethanol til eddikesyre (ethansyre)

Andre eksempler på fermenteringer er fremstilling af øl, vineddike, soyasauce, mousserende vine, spiselige oliven, yoghurt, ost, sauerkraut og penicillin.

Se også 
 zymologi
 Gærfase
 Stormgæring

Eksterne henvisninger 
 2004-12-07, Sciencedaily: 9,000-year History Of Chinese Fermented Beverages Confirmed  Citat: "...In 1994, chemical testing confirmed resinated wine inside two jars excavated by a Penn archaeological team at the Neolithic site of Hajji Firuz Tepe, Iran, dating to ca. 5400 B.C. and some 2000 years earlier than the Godin Tepe jar..."

Svampe
Kemiske processer
Konservering af madvarer
Fidelio

Fidelio, op. 72, er Beethovens eneste opera. Den er komponeret 1804-1805 og revideret i 1806 og igen i 1814. Den bar oprindelig titlen Leonore. Handlingen udspiller sig i et statsfængsel i Spanien, omkring år 1600.

Operaer af Ludwig van Beethoven
Operaer på tysk
Figaros Bryllup

Figaros Bryllup (Le nozze di Figaro; fra 1844 opført på dansk som Figaros Giftermaal er en opera af Mozart skrevet 1786. Baseret på komedien Le mariage de Figaro af Beaumarchais. Handlingen er en fortsættelse af Barberen i Sevilla: Figaro er nu grev Almavivas kammertjener, som skal giftes med grevindens kammerpige, Susanna, og den indviklede handling foregår på grevens slot ved Sevilla i det 18. århundrede.

Se også 
 Jus Primae Noctis

Operaer af Wolfgang Amadeus Mozart
Operaer på italiensk
Figur

En figur kan være en skikkelse, skabning, omrids eller billede. 

Liste over todimensionale figurer: 
 Firkant, 
 Cirkel, 
 Hjerte, 
 Stjerne, 
 Trekant.

Andre betydninger:
 Fiktiv figur - opdigtet person eller væsen i en historie.
 Figur (model) - model af en virkelig person eller en fiktiv figur, for eksempel som legetøj, til samlere eller til modeljernbaner.

Kilder/henvisninger 

Geometriske former
Kunst
Fiksstjerne

Betegnelsen fiksstjerne hentyder til at stjernerne i modsætning til planeterne er "fastsiddende", det vil sige, at deres bevægelse er for langsom til at kunne måles uden avancerede hjælpemidler.

Stjerner
Fikserbillede

Et fikserbillede (af det forældede verbum fiksere, "narre, bedrage") er en form for synsbedrag, en tegning, som er tegnet sådan, at man kan læse den på to måder. I flere tilfælde er det nødvendigt at vende billedet på siden eller på hovedet for at se det andet motiv.

Et kendt eksempel på et fikserbillede er Rubins vase, som er opkaldt efter den danske psykolog Edgar Rubin.

Galleri

Se også
 Perception (Psykologi)
 Visuel perception

Optiske illusioner
Psykologi
Fiktion

Ordet Fiktion kommer af det latinske fictio = noget opfundet. Derfra stammer den senere brug af ordet om indbildning, digtning og fortælling.

I dag bruges ordet næsten udelukkende om det opdigtede (roman, novelle, digt), modsat f.eks. det faktuelle, og dermed også når man taler om fiktionsfilm i modsætning til dokumentarfilm.

Overordnede genrer
Fiktion kan inddeles i tre overordnede genrer:
 Epik – fortælling dvs. roman, novelle
 Lyrik – digte, folkeviser, salmer, typisk delt op i vers eller strofer
 Drama – skuespil, film

Eksempler
Det afhænger af den enkelte tekst, hvilken genre den tilhører. 

Det vil sige, at et digt sagtens kan være episk eksempelvis:
 Autofiktion
 Faktion
Fiktionalitet
Fines herbes

Fines herbes er en grundpille i det franske køkken. Det er persille, purløg, estragon og kørvel. Disse "fine urter" er ikke som de skarpe og harpiksholdige urter i en bouquet garni, der først frigiver deres smag under lang tilberedning. 
Merian, karse, spansk kørvel og citronmelisse kan indgå i fines herbes. Merian og estragon kan tørres.

Notes 

Mad fra Frankrig
Fisk

Fisk er hvirveldyr med gæller. De lever i vand.
De fleste er vekselvarme, men enkelte arter af tun og hajer er varmblodede.
Der er over 29.000 arter.

Fisk ses ikke længere som en taksonomisk gruppe, så den ældre betegnelse "klassen Pisces" bruges ikke mere.
Se mere om klassifikationen under hvirveldyr.

Følger temperaturen 

Fisk er vekselvarme: de har samme temperatur, som det vand de er i. (Menneskene er ensvarme og har altid samme temperatur og fryser eller har det varmt, når omgivelsernes temperatur svinger). Derfor kan fisk overleve om vinteren i koldt vand.

 Strålefinnede fisk

Ordener:
 Rundmundede
 Tværmundede
 Ganoider
 Lungefisk
 Benfisk

Se også 
 Ferskvandsfisk
 Havpattedyr
 Havfugle
 Havkrybdyr

Eksterne henvisninger/kilder 

 Fishbase search  ( 27,315 Species, 76,410 Synonyms, 137,515 Common names, 34,720 Pictures, 29,525 References, 930 Collaborators, 6.2 million Hits/month) (3/2003).

 
Hobbydyr
Fiskekat

Fiskekatten (Prionailurus viverrinus) er en asiatisk kat med en længde på ca. 1 meter og en vægt på op til 16 kilogram. Dens pels er brungrå med pletter og striber. Fiskekatten lever i tæt bevoksning i mangroveskovene i nærheden af vand, og æder foruden fisk og frøer også større hvirveldyr.

Kilder og eksterne henvisninger 

 Fishing Cat  Feline Conservation Federation.
 Taxonomicon – Prionailurus viverrina – fishing cat

Kattefamilien
Fjernadgang

Med fjernadgang (engelsk Remote access) menes indenfor datakommunikation og telekommunikation at nå ressourcer (processorkraft, software, information m.v.) over større afstand. Fjernadgang etableres i dag ofte via Internettet, men fjernadgang kan også etableres over andre kommunikationsnet, eksempelvis mobilnet. Fjernadgang giver eksempelvis mulighed for at afvikle programmer, indsamle information m.v. via en computer, der ved hjælp af fjernadgang har adgang til en anden computer eller server hvorpå programmerne afvikles, information findes m.v.

Der findes flere tekniske løsninger for at opnå information via internet, eksempelvis Virtual Private Network, SSL og løsninger udviklet af Citrix.

Telekommunikation
Flagdag

Flagdage er mærkedage, som markeres ved udbredt flagning, typisk med nationalflaget. I mange lande sker dette kun på nationaldagen og evt. på en særlig "flagets dag", men i Norden er der tradition for at have en længere række flagdage.

Danske regler 

Det kræver tilladelse fra politiet at flage med udenlandsk flag, og der skal som udgangspunkt samtidig flages med et mindst lige så stort Dannebrog på en mindst lige så fornem placering. Er der kun én flagstang kan man få tilladelse til kun at flage med det fremmede flag. De nordiske landes flag, EU-flaget og FN-flaget kræver dog ikke tilladelse og må frit flages med.

I Danmark er der officielle flagdage, flagdage som militæret bruger samt flagdage som ikke er officielle, men som anbefales af Danmarks-Samfundet, der er rådgivende organisation vedrørende flagregler.

Der er 19 officielle danske flagdage per 2023.

Herudover kan private flage ved særlige festligheder, som fx fødselsdage.

Der er ikke i Danmark vedtaget en speciel 'flaglov'. Reglerne følger en kongelig bekendtgørelse fra 1748. I enevældens tid havde en sådan bekendtgørelse samme status som senere tiders love, og da der ikke er fulgt op med en lov på området, er bekendtgørelsen fra 1748 ikke retskraftig og ikke længere gældende, men suppleret af senere cirkulærer og bekendtgørelser. Den 24. juni 2023 ophørte Flagbekendtgørelsen af 1915.

Den 11. marts 2016 blev det offentliggjort, at der fremover vil blive flaget med det grønlandske flag på Grønlands nationaldag 21. juni, samt med Færøernes på Færøernes nationaldag 29. juli, fra de 534 statslige flagstænger i Danmark.

Nordiske flagdage

Se også 
 Flagdag for Danmarks udsendte

Fodnoter

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Justitsministeriet om flagdage, med liste over officielle 
  Danmarks-Samfundet  - Forening der værner om Dannebrog med diverse beskrivelser og lister over flagdage
  

Dag
Traditioner
Mærkedage
Dage
Flaskepant

Flaskepant er betegnelsen for et genbrugssystem, hvor man ved køb af drikkevarer også betaler separat for emballagen. Efterfølgende kan man så sælge emballagen tilbage til forhandleren, som regel for samme pris. Pant skal i denne sammenhæng forstås omvendt af hvad man ellers ser: Det er pengene, der er panten, mens emballagen er det, som ønskes tilbage. I de fleste butikker bliver pantflasker afleveret i en flaskeautomat (billedet), hvorefter en bon med flaskepanten vil blive udskrevet.

Pantsystemet i Danmark 

Flaskepanten blev indført i 1942, hvor det på daværende tidspunkt kun omfattede glasflasker. Senere blev panten udvidet til at også omfatte plastikflasker, og i september 2002 blev dåser også en del af ordningen.

Siden 2000 er den danske flaskepantsordning blevet varetaget af Dansk Retursystem, som ved pantbekendtgørelsen i 2002 fik eneret på pantindsamling i Danmark indtil 2008. Denne eneret er senere blevet forlænget til 2012.

I Danmark skelnes overordnet mellem to typer pantflasker, returflasker og engangsemballage. Returflasker bliver sendt tilbage til producenten hvor de bliver vasket og genopfyldt, mens engangsemballage typisk bliver smeltet om til ny emballage. Eksempler på returflasker er almindelige 33 cl ølflasker. Eksempler på engangsemballage er øl- og sodavandsdåser, samt ½ L sodavandsflasker og 2 L sodavandsflasker.

I Danmark findes der tre forskellige panttyper:
 Pant A – 1 kr. i pant
 Pant B – 1,5 kr. i pant
 Pant C – 3 kr. i pant

Pant på øl- og sodavandskasser bliver ikke varetaget af Dansk Retursystem, og bliver i stedet afregnet direkte mellem salgsstederne og tapperierne.

Fra den 15. januar 2008 holdt en del butikker op med at udbetale pant for 1½-liters returflasker fra bryggerierne Harboe Bryggeri A/S, A/S Bryggeriet Vestfyen, Landkær A/S, Mineralvandsfabrikken Frem og Saltum & Neptun Bryggerier A/S, da disse bryggeriers 1½-litersflasker er udgået.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Dansk Retursystem 
 Pantinfo.dk  – Dansk Retursystems informationsside rettet mod forbrugere

Drikkevarer
Genbrug
Handel
Pant
Norske opfindelser
Fleet Street

Fleet Street er en gade i London, der blev kendt fordi den husede de mest kendte engelske aviser.

Henvisninger 
 Ældre fotos fra gaden 

Veje i London
Flikflak

Et flikflak er en akrobatisk bevægelse, hvor en person udfører en komplet omdrejning af kroppen ved at kaste sig bagover med hovedet først, fra en oprejst stilling til en håndstand og derefter skubbe fra gulvet med hænderne, for at komme tilbage i oprejst position.

Retningen af kropsrotationen i et flikflak kan være enten forlæns eller baglæns, hvilket resulterer i henholdsvis et forlæns flikflak eller et baglæns flikflak.

Gymnastiske øvelser
Akrobatik
Flora

Flora har flere betydninger:
 Flora (pigenavn) – et dansk pigenavn.
 Flora (gudinde) – en romersk gud for blomsterne.
 Flora (botanik) – et områdes samlede planteverden.
 Flora (bog) – et hjælpemiddel ved artsbestemmelse af planter
 Flora (Norge) – en kommune i Sogn og Fjordane fylke i Norge
Fluer

Fluer (Brachycera) udgør en underorden tovinger, som har talrige familier.

Fluer har ligesom den anden gruppe af tovinger, myg, normalt kun to vinger idet bagvingerne er omdannet til svingkøller. Nogle fluer har kun rudimentære forvinger (f.eks. lusefluer) eller slet ingen vinger (f.eks. flagermusefluer). Fluer kendes fra myg ved at være kraftigere og have korte, tykke følehorn med højst fem led.

Fluerne omfatter bl.a. familierne
 Kuglefluer (Acroceridae)
 Minérfluer (Agromyzidae)
 Blomsterfluer (Anthomyiidae)
 Rovfluer (Asilidae)
 Humlefluer (Bombyliidae)
 Spyfluer (Calliphoridae)
 Billefluer (Celyphidae)
 Fritfluer (Chloropidae)
 Hvepsefluer (Conopidae)
 Stilkøjefluer (Diopsidae)
 Styltefluer (Dolichopodidae)
 Bananfluer (Drosophilidae)
 Dansefluer (Empididae)
 Hestebremser (Gasterophilidae)
 Tsetsefluer (Glossinidae)
 Lusefluer (Hippoboscidae)
 Egentlige fluer (Muscidae)
 Mydas fluer (Mydidae)
 Flagermusfluer (Nycteribiidae)
 Bremser (Oestridae)
 Pantothalmider (Pantophtalmidae)
 Pukkelfluer (Phoridae)
 Signalfluer (Platystomatidae)
 Rodfluer (Psilidae)
 Kødfluer (Sarcophagidae)
 Gødningfluer (Scathophagidae)
 Svingefluer (Sepsidae)
 Våbenfluer (Stratiomyidae)
 Svirrefluer (Syrphidae)
 Klæger (Tabanidae)
 Snyltefluer (Tachinidae)
 Båndfluer (Tephritidae)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Systema Naturae 2000: Brachycera 
 2004-09-16, Sciencedaily: Maggot Therapy Linked With Reduced Post-Operative Wound Infections
Is (fødevare)

Is er en frossen dessert. Der skelnes mellem flødeis, der laves på basis af mælk eller fløde, og sorbet, der laves af frugtsaft og sirup. Blandingen omrøres under frysningen for at forhindre, at store iskrystaller formes.

Traditionelt lavede man is ved at placere beholderen med isblandingen i en blanding af knust is og salt – saltet tillader flydende vand at opnå en temperatur der er lavere end vandets frysepunkt.

Almindelige ingredienser i is er bl.a. mælk, fløde, sukker, æg, fedtstof, frugt, kakao eller chokolade, kaffe etc. Softice er en type blød, halvfrossen flødeis.

Historie 
Isens oprindelse er uvis. Som verdens ældste is regnes den ret, en kejser af Tang-dynastiet i Kina fik serveret i 600-tallet, bestående af sammenrørt mælk, mel og kamfer, nedkølet ved hjælp af is. I 825 fik barnekejseren Jing Zong en nedkølet ret af mælk, ris og kamfer. Kejser Nero fik serveret sne fra bjergene, blandet med frugt - altså en sorbet. 

Den moderne is blev opfundet i Italien, muligvis inspireret af opskrifter, som Marco Polo hjembragte fra Kina. Nogle kilder tilskriver dens udbredelse midt i 1500-tallet til Caterina de' Medici og hendes kok Ruggeri, som hun tog med til Frankrig, da hun blev gift.

Før Carl von Linde opfandt fryseren i 1870, var is et luksusprodukt, da frossent vand skulle skæres ud af søer om vinteren og gemmes.

Industriis 
Industriis laves af ingredienser som mælk, fløde, mælkepulver, sukker, glukosesirup, koncentreret frugtsaft, farvestoffer, stabilisatorer og aromastoffer.

Industrielt fremstillet is skal i reglen distribueres gennem supermarkedernes systemer. Det stiller krav om et stabilt produkt, som holder kvaliteten i hele holdbarhedsperioden.

Noter 

 
Fløde
FN-dag

FN-dag markeres den 24. oktober, dels til minde om grundlæggelsen af De Forenede Nationer den 24. oktober 1945 og dels for at præsentere organisationen.

Dagen er blevet fejret hvert år siden 1948.

Det er også dagen hvor soldater og tidligere soldater, der har haft FN-tjeneste må bære deres blå baret. For tjenstgørende personel, gælder dog i henhold til hvad tjenesten ellers foreskriver, og den skal bæres på hovedet.

FN dagen fejres naturligvis også af foreningen De blå baretter, selv om denne forening ikke længere kun er for FN-soldater , men er for for alle tidligere udstationerede soldater.

Mærkedage
Dag
Fnok

Fnok eller pappus er den botaniske betegnelse for en hårkrans på frøene hos arter af kurvblomst-familien (Asteraceae). Fnokken består af børster, tænder eller skæl og kan i sjældne tilfælde danne en hindeagtig kant på frøet. Fnokken er en omdannelse af bægerbladene hos de enkelte blomster i blomsterhovedet. Hos visse arter som mælkebøtte eller gedeskæg er hårkransen hævet skærmagtigt til vejrs ved hjælp af en stilk.

Fnokken tjener hos flere arter til at plantens frø kan spredes med vinden.

Botanik
Fobi

Fobi er betegnelse for en sygelig frygt eller afsky for noget. Ordet fobi er af græsk oprindelse. En fobi kan tage alle mulige afskygninger og kan være meget ødelæggende for det menneske, som lider af fobien. Behandlingen af en fobi kan indebære, at oprindelsen til frygten analyseres frem og at patienten derefter frigøres fra sin følelsesbelastning. 

Mange simple enkeltfobier kan fjernes med kognitiv terapi, hvor man lærer mere om den genstand, man er bange for og langsomt konfronterer sig mere og mere med den. Også hypnose kan i varierende omfang anvendes til behandling af enkeltfobier. 

2-6% af befolkningen menes at lide af den ene eller den anden form for fobi. Flest kvinder lider af fobier. Der findes ca. 500 navngivne fobier.

Endelsen -fobi har fået sit betydningsfelt udvidet til at henvise til en stærk modvilje mod noget bestemt som ikke nødvendigvis grunder i en psykose, f.eks islamofobi, bifobi, homofobi.

Fobier 
Det følgende er en liste over fobier ( i alfabetisk rækkefølge):

A

B

C

D

E

F

G

H

I

K

L

M

N

O

P

S 

´

T, U

V

X,Z

Se også 
 Hypnose
 Fili
Fod

Fod kan hentyde til flere artikler:
 Fod (anatomi) – legemsdel.
 Fod (længdeenhed) – en længdeenhed.
 Fod (jagt) – en betegnelse i jagtterminologien betegnelse for spor af vildt.

Se også 
 Versefod
Fonetik

Fonetik er læren om sproglyd, dvs. hvilke lyde der anvendes i sprog, hvilke egenskaber disse lyde har, og hvordan de frembringes. Fonetik skelnes fra fonologi, der er studiet af lydsystemer og deres struktur. Indenfor fonetikken bruges betegnelsen fonem om den mindste betydningsadskillende enhed.

Fonetik beskæftiger sig med at beskrive de lyde, der findes på forskellige sprog. Artikulatorisk fonetik beskriver, hvordan sproglyd produceres, taleperception handler om, hvordan sproglyd processeres, og akustisk fonetik fokuserer på de egenskaber, som den lydbølge har, der produceres af en talende og opfattes af en lytter.

Taleorganerne 

Sproglyde kan frembringes på forskellige måder, alt efter hvordan taleorganerne placeres i forhold til hinanden. De vigtigste taleorganer er tungen, læberne, stemmelæberne og ganesejlet. Ganesejlet bestemmer, hvor meget af luften der passerer gennem næsen.

Stemmelæberne er et par hudflige, der sidder i luftrøret i strubehovedet. Når der kommer luft op igennem struben, frembringer stemmelæbernes svingninger en tone. Dette kaldes en stemt lyd. Det er lyde som i, m og n. Når stemmelæberne ikke er i svingninger under udtalen, kaldes det en ustemt lyd. Eksempler på ustemte lyde er s og b.

Klusiler eller lukkelyde er alle sproglyde, der dannes ved at en bestemt del af taleorganerne lukker af for luftstrømmen. Hvis dette gøres med læberne, kaldes det en labial. Dannes lyden ved at tungen presses mod forganen, kaldes det en dental. Lukkes ganesejlet mod bagtungen, kaldes det en velær lukkelyd. Hvis der ikke lukkes helt af for luftstrømmen, men dannes en indsnævring et sted under luftens passage gennem svælg og mund, kaldes det et hæmme.

Skriftsprog og talesprog 

Forholdet mellem skriftsprog og talesprog debatteres ofte indenfor lingvistik, da talesproget som regel ændrer sig hurtigere end skriftsproget. Indenfor nogle sprog har man valgt at holde fast i ældre staveformer, selv om ordene ikke længere udtales på samme måde. En begrundelse for dette kan være ønsket om at bevare en kulturarv, både rent sprogligt og litterært, da man mere problemfrit kan læse ældre litteratur, hvis retskrivningen ikke har ændret sig betydeligt siden den blev skrevet. En begrundelse for at ændre retskrivningen lige så hurtigt som udtalen kan være, at det er nemmere for skolebørn og fremmedsprogede at lære et sprog, hvis der er en tæt, logisk sammenhæng mellem udtale og stavemåde.
Danmark er et af de lande, der har holdt fast i gamle staveformer og derfor indeholder mange stumme bogstaver – f.eks. h'et i hjul og g'et i kærlighed – såvel som staveformer, der vidner om et ords oprindelse i et andet sprog – f.eks. endelsen -tion. I modsætning hertil har man i Norge valgt at gennemføre en reformation indenfor retskrivningen gennem indførelsen af nynorsk. Samtidig har man dog valgt at bibeholde den gamle stavemåde, bokmål, så man nu har to ligestillede officielle skrevne former indenfor norsk.

Litteratur 
 Erik Hansen: Dæmonernes port, Hans Reitzels Forlag, 4. udgave, 2004

Se også 
 lydskrift

Eksterne henvisninger 
 schwa.dk