Donau

Donau er en flod, der har sit udspring i Schwarzwald i Tyskland, hvor den dannes af to mindre floder: Brigach og Breg.

Den er 2.850 km lang og den næstlængste flod i Europa, efter Volga. Donau løber ud i Sortehavet og passerer ti lande: Tyskland, Østrig, Slovakiet, Ungarn, Kroatien, Serbien, Bulgarien, Rumænien, Moldova og Ukraine (Odessa oblast).

I eocæn-tiden for 20-60 millioner år siden mundede Rhinen, Neckar og Main ud i Donau, der mundede ud – omtrent hvor Wien ligger i dag – i urhavet Tethys, der dækkede hele Sydøsteuropa.

Etymologi 

Donau hedder floden på tysk. Den hedder Donava på slovensk, Dunav på kroatisk, Дунав på serbisk og bulgarsk. Langs den venstre bred kaldes den på slovakisk for Dunaj og på ungarsk Duna. På rumænsk Dunărea og på ukrainsk Dunaj. En teori knytter alle disse variationer til det keltiske ord dānu i betydningen "at flyde". Det skal så igen stamme fra proto-indoeuropæisk *danu- (= flod), som også har påvirket navnene på flere andre store floder, der løber ud i Sortehavet: Don, Dnepr og Dnjestr.

Donaus gammelgræske navn, Istros, er et lån fra trakisk, og betød "stærk" eller "hurtig". Det græske navn på Donau bliver af Hesiod benyttet som navn på Okeanos' og Tethys' søn. Istros føres også tilbage til de keltiske ord ys (= rask) og ura (= vand, flod). Donau og Istros har også angivet flodens øvre og nedre løb, men hverken Plinius den Ældre, Strabo eller Ptolemaios kunne blive enige om, hvor Donau ophørte og Istros begyndte. Ovid kaldte derfor Donau Bisnominis (= den med to navne).

Det latinske navn på Donau er Danubius eller Danuvius. Flodens nedre løb (en almindelig betegnelse på strækningen nedenfor Jernporten) blev også kaldet Hister eller Ister. Enkelte romerske byer langs nedre Donau bar tillægsbetegnelsen ad Istrum, fx Nicopolis ad Istrum. Nostradamus påstås at have forudset Hitlers komme, fordi han i et af sine vers skriver om "Rhinen og Ister", hvor Ister tolkes som en omskrivning af Hitler. Men verset remser kun de største tyske floder op, altså Rhinen og Donau.

Johann Strauss-valsen An der schönen, blauen Donau omtaler Donau som "blå", men Donau er ikke blå. Ungarerne kalder den a szöke Duna (= den blonde Donau), mens Jules Verne kaldte en af sine romaner Le beau Danube jaune (= Den skønne, gule Donau).

Kulturel betydning 
Det mest kendte musikstykke med tilknytning til Donau er formodlig valsen An der schönen, blauen Donau af Johann Strauss. Den siges at være komponert, mens Strauss færdedes langs Donau. Den fremføres ofte som rent orkesterstykke for symfoniorkester, men kan også synges med tekst.

En anden kendt vals om Donau er Valurile Dunării (Donaubølger) af den rumænske komposit Iosif Ivanovici. Stykket tog publikum med storm, da det opførtes ved verdensudstillningen i Paris i 1889.

Den tyske landskabsmalningstraditionen Donauskolen udvikledes i Donaudalen i 1500-talet.

Vigtige byer langs Donau 

 Ulm, Tyskland
 Regensburg, Tyskland
 Linz, Østrig
 Wien, Østrig
 Bratislava, Slovakiet
 Budapest, Ungarn
 Vukovar, Kroatien
 Novi Sad, Serbien
 Beograd, Serbien
 Galaţi, Rumænien
 Sulina, Rumænien

Bifloder 
Vigtige bifloder til Donau er i rækkefølge i udspring til udløb:

 Iller (udløber ved Ulm)
 Lech
 Altmühl (udløber ved Kelheim)
 Naab (udløber ved Regensburg)
 Regen (udløber ved Regensburg)
 Isar
 Inn (udløber ved Passau)
 Ilz (udløber ved Passau)
 Enns
 Morava (udløber nær Devín Slot)
 Rába (udløber ved Győr)
 Váh (udløber ved Komárno)
 Hron (udløber ved Štúrovo)
 Ipeľ
 Sió
 Drava
 Vuka (udløber ved Vukovar)
 Tisza
 Sava (entering at Beograd)
 Timiş (udløber ved Pančevo)
 Velika Morava
 Mlava
 Karaş
 Jiu (udløber ved Bechet)
 Iskar (udløber nær Gigen)
 Olt (udløber ved Turnu Măgurele)
 Osam (udløber ved Nikopol)
 Jantra (udløber ved Svisjtov)
 Argeș (udløber ved Olteniţa)
 Ialomița
 Siret (udløber ved Galați)
 Prut (udløber ved Galați)

Se også 
 Donau-deltaet
 Donaus bifloder
 Donauknæet

Referencer

Eksterne henvisninger