Вълчи дол (община)

Община Вълчи дол се намира в Североизточна България и е една от съставните общини на област Варна.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината се намира в най-северозападната част на област Варна. С площта си от 472,518 km2 заема 3-то място сред 12-те общини на областта, което съставлява 12,35% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на югоизток – община Аксаково и община Суворово;
 на югозапад – община Ветрино;
 на запад – община Нови пазар от област Шумен;
 на северозапад – община Никола Козлево от област Шумен;
 на север и североизток – община Добрич-селска от област Добрич.

Релеф, води 
Релефът на общината е хълмисто-равнинен, с плоски и загладени хълмове, с недълбоки долини с полегати склонове. В западната част се простират крайните източни разклонения на Лудогорското плато с максимална височина 337 m, разположена западно от село Генерал Колево. Останалата източна половина е заета от най-южните части на Добруджанското плато, като тук надморската височина рядко надхвърля 250 m. Югоизточно от общинския център Вълчи дол е най-ниската точка на общината – 178 m.

Цялата територията на общината се отнася към Дунавския водосборния басейн. От юг-югозапад на изток-североизток, през средата на общината със своето средното течение протича река Карамандере, ляв приток на Суха река, която от своя страна се влива като суходолие в река Дунав на румънска територия.

На територията на общината има изградени няколко по-големи микроязовира, по-големи от които са „Генерал Киселово“, „Страхил“, „Стефан Караджа“, „Брестак 1“ и други, водите на които се използват основно за напояване на земеделските земи.

Населени места 

Общината се състои от 22 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 Указ № 620/обн. 30.11.1890 г. – преименува с. Кокарджа на с. Бояна;
 през 1934 г. – с. Курт дере е преименувано на с. Вълчи дол (по името на близката гара Вълчи дол) без административен акт;
 МЗ № 2820/14.08.1934 г. – преименува с. Кара агач на с. Брестак;
 – преименува с. Араплар на с. Генерал Колево;
 – преименува с. Шадъ кьой на с. Добротич;
 – преименува с. Касъмлар на с. Есеница;
 – преименува с. Бунарлии на с. Изворник;
 – преименува с. Ак коюн на с. Искър;
 – преименува с. Юнуз бунар на с. Калоян;
 – преименува с. Караманлии на с. Караманите;
 – преименува с. Емир гази (Ени кьой) на с. Кракра;
 – преименува с. Хамбарлък на с. Житник;
 – преименува с. Михалъч на с. Михалич;
 – преименува с. Семет на с. Оборище;
 – преименува с. Дере кьой на с. Поток;
 – преименува с. Караджа от на с. Стефан Караджа;
 – преименува с. Коркут на с. Страхил;
 – преименува с. Къзълджилар на с. Червенци;
 – преименува с. Хасърджик на с. Щипско;
 МЗ № 3775/07.12.1934 г. – преименува с. Пашаит на с. Войводино;
 – преименува с. Емир кьой (Емирово) на с. Генерал Киселово;
 – преименува с. Чанлар на с. Звънец;
 – преименува с. Бурханлар на с. Радан войвода;
 МЗ № 1966/обн. 16.11.1935 г.:: – преименува с. Житник на с. Метличина;
 Указ № 513/обн. 24.11.1959 г. – заличава с. Поток и го присъединено като квартал на с. Караманите;
 Указ № 582/обн. 29.12.1959 г. – заличава гар. с. Оборище и го присъединено като квартал на с. Оборище;
 Указ № 546/обн. 15.09.1964 г. – признава с. Вълчи дол за с.гр.т. Вълчи дол;
 Указ № 1942/обн. 17.09.1974 г. – признава с.гр.т. Вълчи дол за гр. Вълчи дол.

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Вероизповедания 
Численост и дял на населението по вероизповедание според преброяването на населението през 2011 г.:

Транспорт 
В източната част на общината, в т.ч. и през общинския център преминава участък от 20 km от трасето на жп линията Варна – Добрич – Кардам.

През общината преминават частично или изцяло 4 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 70,5 km:
 участък от 14,1 km от Републикански път II-27 (от km 23,6 до km 37,7);
 участък от 22,3 km от Републикански път III-207 (от km 6,9 до km 29,2);
 целият участък от 11,9 km от Републикански път III-2072;
 участък от 22,2 km от Републикански път III-2702 (от km 8,7 до km 30,9).

Топографска карта

Източници

Външни препратки