Срацимировци

Срацимировците са последната владетелска династия на Средновековна България, която е клон на династията на Шишмановци (която от своя страна е клон на династиите на Асеневци, Комнин Дука и Неманичи).

Основоположник на рода Срацимировци е Срацимир, който се жени за Кераца Петрица. Първият известен аристократ, носил това име, е протоспатарий Срацимир от 11 век, а втори е синът на Завида.

Брат на жупан Срацимир е великият жупан Стефан Неманя, който е прапрапрадядо на Кераца Петрица (виж родословното дърво).

Деспот Срацимир 
Първите известни представители на рода са братята Срацимир, Димитър, Радослав и Самуил, които по времето на династията на Тертеровци играят важна роля в управлението на държавата. В края на 13 век най-важният сред тях – Срацимир, се жени за известната болярка Кераца Петрица, произхождаща от „две страни от царско коляно“. Баща ѝ е деспот Шишман, а майка ѝ е дъщеря на цар Иван Асен II, т.е. е от рода Асеневци. Вследствие на този брак Срацимир получава от своя роднина по сватовска линия на Асеневци Теодор Светослав деспотска титла и владението Крън в днешна Област Стара Загора. Срацимир и Кераца Петрица имат 5 деца , които се нареждат сред най-могъщите аристократи на Балканите през 14 век:

 Иван Александър става ловешки деспот при управлението на вуйчо му Михаил III Шишман, а по-сетне и цар на България;
 Елена Българска става кралица, а по-късно и царица в Скопие (и съпруга на цар Стефан Душан Неманич);
 Иван Комнин става деспот на Валона (Вльора) (на Адриатическото крайбрежие);
 Михаил остава да владее родовите имения около Крън;
 Теодора;

Цар Иван Александър 

Цар Иван Александър има 2 брака:
 от влахинята Теодора Басараб (дъщеря на влашкия войвода Иванко Бесараб) има трима сина – Михаил Асен, Иван Срацимир и Иван Асен;
 от еврейката Сара (Теодора) (Сара, дъщеря на венециански банкер, която преди сватбата се покръства и приема името Теодора) има двама сина – Иван Шишман и Иван Асен V.

Михаил Асен при възцаряването на баща му е обявен за съцар. Той и двамата Иван-Асеновци са убити, като млади от османците. Цар Иван Александър разделя своята държава между останалите си синове и така възникват:
 Видинското царство на Иван Срацимир и
 Търновското царство на Иван Шишман.

Цар Иван Срацимир 

Цар Иван Срацимир от двата си брака има само 1 син – Константин II Асен. Неговата дъщеря Доротея става босненска кралица и оттам, през графската фамилия Цили и през династията на Хабсбургите, кръвта ѝ се влива в най-могъщата европейска аристокрация.

Цар Иван Шишман 

Цар Иван Шишман има двама сина. Първият – Александър, след падането на България под османска власт е принуден да приеме исляма и е убит, като воин на турския султан в сражение в Мала Азия. Вторият – Фружин, запазва християнската си вяра и оставя потомци, влели се в дребната унгарска аристокрация. В края на живота си Фружин, заедно с трима свои сина – Станислав, Стойко и Стоян, се завръща в Османската империя и се задоволява със статута на мюселем в района между Пирот и Свърлиг. От тези синове на княз Фружин водят корена си няколко големи рода, чиито имена през следващите столетия се срещат в историческите хроники.

Цар Константин ІІ Асен и княз Фружин 
Престолонаследниците цар Константин II Асен (син на цар Иван Срацимир) и княз Фружин (син на цар Иван Шишман) организират и предвождат през 1408 – 1413 г. първото в България въстание срещу Османската империя, известно в историята като въстание на Константин и Фружин.

Потомци на рода 
В края на 16 век (през 1598 г.) в Търново избухва Първото търновско въстание, чийто предводител Шишман е обявен за цар Шишман III.

През 1686 г. отново в Търново избухва нов бунт, чийто ръководител е Ростислав Стратимирович, обявил се за потомък на цар Иван Срацимир и цар Константин ІІ Асен и титулувал се „княз Търновски Страшимирович“. Твърде е възможно той наистина да е потомък на Константин II Асен, преките му прародители са се установили в Русия, по което и името Ростислав.

През 18 век във Видин се налага чорбаджийската фамилия Шишманоглу.

Сред известните личности от по-ново време, които произхождат от този род, могат да се цитират писателят Алеко Константинов и литераторът Иван Шишманов.

Родословно дърво на династия Срацимировци / Шишмановци 
 Срацимир
 Иван Комнин Асен (1332 – 1363)
 Александър Комнин Асен (1363 – 1372)
 Иванина Комнина (1372 – 1395)
 Иван Александър (1331 – 1371), цар на България
 съ-цар Михаил IV Асен, (* ок. 1322, съ-цар 1332 – 1355)
 Иван Срацимир (* 1324/1325, упр. 1356 – 1397 цар на Видинското царство)
 Доротея, царица на Босна
 Константин II Асен (* 1370-те, упр. 1397 – 1422 във Видин)
 Иван Шишман (* 1350/1351, упр. 1371 – 1395 във Велико Търново)
 Йосиф II, константинополски патриарх (1416 – 1439)
 Фружин (ум. ок. 1460)
 Елена Българска (1332 – 1356)

Вижте също 
 Шишмановци
 Български владетели
 Сярско княжество

Източници 

 
Видинско царство