alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Planteæder

Planteædere (herbivorer) er en betegnelse, der dækker alle dyr, som lever af at æde planter. Det kan være meget store dyr som elefanter, eller det kan være bittesmå som bladlus. Hermed er det også sagt, at dyrene ikke behøver at tygge planterne for at være planteædere. Det er de, om de suger, stikker, rasper, bider eller flår plantedele af. Det er også ligegyldigt, hvilke dele af planterne, der bliver ædt.

Planteæderne udnytter de autotrofe planters nettoprimærproduktion som deres fødegrundlag. Dermed befinder de sig på det andet trofiske niveau, hvor føden er rigelig og kan findes næsten overalt. Til gengæld må de ofte nøjes med plantemateriale, som er tungt fordøjeligt, og de må opbygge særlige systemer, som udvinder energi og stof af føden.

Drøvtyggerne er nået længst med deres raffinerede mavesystem i fire afdelinger, men der er også andre dyr, som har tilsvarende, omend knap så gennemførte systemer: Heste (blindtarm), visse haredyr (førstegangsekskrementer ædes – f.eks. kanin), gæs (kro) og kakerlakker (tarm) f.eks. De har alle skabt sig en symbiose med en eller flere bakteriearter, sådan at cellulosen i plantematerialet kan nedbrydes og anvendes som fødegrundlag.

Endelig er der en lang række dyr, som lever i en ydre symbiose med især svampe, der nedbryder træstof (både cellulose og lignin). Dyrene lever så i realiteten af svampehyfer og trøsket træ. Blandt dem kan nævnes: Barkbiller, træhvepse og visse termitter.

Planteædernes rolle i økologien 
Ny forskning viser, at de store planteædere har afgørende betydning for succession og plantesamfund. Mens de store planteædere levede i Nordamerika (ca. 15.000 år siden), holdt de løvtræerne nede, og landskabet var åbent og parkagtigt. Da de uddøde for ca. 13.000 år siden, bredte løvtræerne sig, og der opstod blandede skove med nåle- og løvtræer. Den øgede mængde tørt løv gav senere anledning til hyppige skovbrande, som yderligere formede landskabet.

Note

Se også 
 Økologi
 Vegetar
 Veganer

Litteratur 
 

 
Økologi
Metabolisme
Peniocereus greggii

Peniocereus greggii (også set som Cereus greggii) er en plante, der har 6- til 9-kantede segmentsøjleformede skud, som er mellem 12-25 mm i diameter. Dens oprindelsessted er i det østlige Arizona (USA), Sonora (Mexico).

Se også 
 Kaktus
 Bladkaktus
 Sukkulent

Eksterne henvisninger 
 Desert-tropicals.com: Night Blooming Cereus, Reina de la Noche. Scientific Name: Peniocereus greggii 
 Billedet kommer fra wstf.nasa.gov 

Sukkulenter
Klimadiagram

Et klimadiagram en grafisk fremstilling af klimaet på en bestemt lokalitet. Man bruger to sæt data: dels den gennemsnitlige temperatur og dels nedbørsmængden. Begge dele angives måned for måned.

I sig selv er disse diagrammer ikke så enestående, men de giver et godt overblik, når man vil sammenligne klimaet for flere forskellige steder på kloden. Det kan f.eks. være meget nyttigt for havedyrkere at kunne sammenligne klimatal for deres eget hjemsted med tal for planternes oprindelige voksested. Der er mange arter, hvor hjemstedets forhold er så forskellige fra danske vilkår, at det er umiddelbart synligt at de næppe vil kunne klare sig her.

Se også 
 hydrotermfigur

Litteratur 

 P. Andersen og M. Vahl: Klima- og Plantebælter; Tiende udgave ved Sofus Christiansen og Einar Storgaard; Gyldendal 1963
 

Diagram
Spalteåbning

Planternes blade udveksler gas med atmosfæren via små 10 µm lange spalteåbninger, som på botanisk fagsprog kaldes stoma (af græsk stoma = "mund") og stomata (flertal), og som kan åbnes eller lukkes efter forholdene. Spalteåbningen er omgivet af to eller flere læbeceller, og ved hjælp af abscisinsyre kan planterne regulere deres turgortryk, sådan at de henholdsvis åbner og lukker spalteåbningen.

Spalteåbningerne kan findes på oversiden og/eller undersiden af planters blade eller nåle. Via spalteåbningerne diffunderer gasser fra og til den fugtige, indre overflade inde i bladet. Denne indre overflade er fraktallignende og har et areal, der er ca. 50 gange bladets ydre overflade.

Det tager ca. 15 minutter for planter at åbne eller lukke spalteåbningerne.

De fleste planter åbner spalteåbningerne om dagen (når der er lys, vand og CO2 til rådighed). Men hos kaktusarter og mange sukkulenter holdes spalteåbningerne lukkede om dagen, da de natten forinden har omdannet CO2 til æblesyre (C4H6O5) som kan bruges som kulstofkilde i fotosyntese om dagen i stedet for at bruge CO2 direkte fra luften. Derved formindskes fordampningen af vand fra bladene i dagtimerne. Disse planter kaldes CAM-planter. Ananas-planten og Agave er nogle af de mere kendte CAM-planter.

Planter fordamper næsten udelukkende vand ud gennem spalteåbningerne, selvom de kun udgør 1-2% af plantens samlede ydre overflade. For planter, som vokser naturligt i fugtige omgivelser, er ikke-stomata-fordampning kun 10% til sammenligning med en åben vandoverflade. For træer er ikke-stomata-fordampningen mindre end 0,5% og for kaktus- og sukkulentarter kun ca. 0,05%.

Eksterne henvisninger 

 Fotorespiration og C4-planter  (engelsk tekst)

Botanik
Nat King Cole

Nat "King" Cole (17. marts 1919 – 15. februar 1965), født Nathaniel Adams Coles i Montgomery, Alabama, USA var en fremtrædende sanger og jazz musiker. Han døde af lungekræft på St. John's Hospital i Santa Monica i Californien.

Skuespilleren Cole Sprouse er opkaldt efter ham.

Cole er ubestrideligt en af underholdningshistoriens største og mest populære sangere og entertainere, og hans karriere som popsanger strakte sig fra 1950, og indtil han døde af lungecancer i 1965. Han indspillede en lang række hits og trak et stort publikum til sine koncerter og shows.

Men sideløbende havde Nat King Cole sin oprindelige og nok så betydelige karriere som jazzmusiker, der blev indledt tidligt i hans liv. Han voksede op i Chicago, et af jazzverdenens centre i 1920'rne og '30'rne, og blev kraftigt inspireret af en af tidens største unge pianister, Earl Hines.

Cole fik sin pladedebut på Decca i 1936 som medlem af sin bror, bassisten Eddie Cole's Solid Swingers. Året efter arbejdede han sig vestpå til Los Angeles, hvor han fik et længere engagement med egen gruppe, der indeholdt guitaristen Oscar Moore og bassisten Wesley Prince – på den tid en meget usædvanlig besætning -, og denne trio havde dermed påbegyndt en lang og trang vej til berømmelse.

Trioen fik hurtigt en hel del succes i Los Angeles og New York dels på grund af sine mange showprægede numre med triosang og dels på grund af de mange standardmelodier sunget af Cole alene. Han betragtede sig i starten først og fremmest som jazzpianist – og slet ikke som sanger, og han påtog sig nølende sin rolle som sangsolist for at give trioen et mere varieret og populært repertoire.

Da trioen (nu med Johnny Miller på bas) tegnede sin betydningsfulde kontrakt med pladeselskabet Capitol i november 1943, var Coles fløjlsbløde stemme allerede blevet dens hovedattraktion. Men han fortsatte med at inkludere instrumentalnumre i trioens fremtræden både live og på plade helt frem til 1950.

Som pianist havde Nat Cole en veludviklet både original og personlig spillestil. Hans kraftige anslag medvirkede til at give spillet en smuk klarhed, uden at det gik ud over den dynamiske spændvidde, som han forstod at udnytte til det yderste.

Nat King Coles Trio blev et af jazzhistoriens betydeligste små ensembler, og dets piano/guitar/bas-format fik mange efterfølgere som for eksempel Art Tatums Trio, Oscar Petersons Trio – og her i de seneste år Diana Kralls Trio.

Diskografi

Albums 
 Nat King Cole (album)
 The Complete Capitol Recordings Of The Nat King Cole Trio

Eksterne henvisninger 
 
 Nat King Cole  på DRs musikleksikon

Fra DR's Musikleksikon
Jazzmusikere fra USA
Jazzpianister fra USA
Pianister fra USA
Sangere fra USA
Hollywood Walk of Fame
Personer fra Montgomery
Croonere
Tobiasnætter

Tobiasnætter er en gammel skik, hvor brud og brudgom ikke havde samleje de første nætter efter brylluppet, for ikke at udfordre Gud eller guderne.

Tobiasnætter er opkaldt efter Sankt Tobias, der er omtalt i det gammeltestamentlige apokryf Tobits Bog. I Tobits Bog, 8. kapitel v.4-9 beskrives, hvorledes Tobias og hans nygifte brud stiger ud af brudesengen for i stedet at bede og derefter gå til ro.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Overtro
Kristendom
Traditioner
Seksualitet
Yoni

Yoni er sanskrit for kvindens kønsorganer og kan oversættes til vulva, vagina eller livmoder.

Se også 
 Lingam
 Tantra
 Tantrisk sex

Hinduisme
Sexologi
Kusse (flertydig)

Kusse er slang eller fagsprog for flere ting:
 Kusse (slang) – en kvindens ydre kønsorganer (slang, vulgært). Knyttes til det franske verb coucher (= at ligge sammen, have samleje). 
 Kusse (værktøj) – en bådebyggers værktøj ligeledes kaldet en forholt, se også antrækker.

Noter
Al Capone

Alphonse Gabriel Capone (født 17. januar 1899, død 25. januar 1947) eller "Scarface Al" Capone, var en berygtet amerikansk gangster i 1920'erne og 1930'erne.

Capone var en af de helt store spritsmuglere og tjente enorme summer på den 18. konstitutionsændring (spiritusforbuddet, der blev vedtaget i 1920, også kendt som Volstead-loven eller bare "Prohibition" (forbuddet)).

Al Capone blev født og voksede op i Brooklyn i New York. Hans forældre var italienske immigranter. Her var han involveret i kriminelle aktiviteter og fik i den forbindelse det barberbladsar, som gav ham øgenavnet 'scarface'. Han flyttede til Chicago på sin vej op igennem den kriminelle underverden.

Capone opbyggede sin "virksomhed", kaldet The Chicago Outfit, til han blev dømt for skattesvindel i 1931 og indsat i statsfængslet i Atlanta, Georgia. Tre år senere blev han overført til Alcatraz i San Francisco-bugten i Californien, også kaldet "The Rock". Her sad han til januar 1939, hvor han blev overført til fængslet på Terminal Island i Californien. Herfra blev han løsladt i november samme år.

Familie 
Al Capone blev gift med Mae Josephine Coughlin (11. april 1897 New York City-16. april 1986, Broward County i Florida) den 30. december 1918, og de fik sønnen Albert Francis "Sonny" Capone (4. december 1918 i Chicago–8. juli 2004 i Florida).

Capone i populærkulturen 
Capone er blevet portrætteret på film af en lang række skuespillere, herunder Wallace Beery, Paul Muni, Barry Sullivan, Rod Steiger, Neville Brand, Jason Robards, Ben Gazzara, Al Pacino, Robert De Niro, Stephen Graham og Tom Hardy.

Fodnoter

Eksterne henvisninger 

Personer fra New York
Mafia-ledere
Kriminelle fra USA
Amerikanere i 1900-tallet
Herman Kahn

Herman Kahn (15. februar 1922 – 7. juli 1983), amerikansk futurist og militæranalytiker.

Han blev især kendt for sine studier vedrørende atomkrig. Han grundlagde i 1961 Hudson Institute i New York, som arbejdede med emner som narkoproblemer, energi, befolkning, handel med mere.

Bøger 
 On Thermonuclear War (1961) 
 Thinking about the Unthinkable (1962)

Personer fra USA
Matematikere fra USA
Alumni fra California Institute of Technology
Julestjerne (Euphorbia pulcherrima)

Julestjerne (Euphorbia pulcherrima) er en prydplante, der oprindeligt kommer fra Mexico, hvor den kan blive 4-5 meter høj. Den oprindelige art er en busk med en kort stamme og åben, udspærret forgrening.

På aztekernes sprog, nahuatl hedder den cuetlaxochitl (= "læderblomst").

Beskrivelse 
Unge planter er delvist sukkulente. De korte grene er først urteagtige og saftige, men de bliver efterhånden træagtige. Barken er først olivengrøn, men den bliver senere gråbrun og sprækker lidt. Knopperne sidder spredtstillet, og de er små og næsten knudeagtige ved siden af de store bladar. Bladene er stilkede med ovalt omrids og let tandet rand. Oversiden er mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn.

Blomstringen går i gang efter en periode med kortere lysindfald end 12 timer (kortdagsplante), og det vil oftest sige i november-december. De egentlige blomster sidder samlet i en kompakt stand af rent hunlige og rent hanlige blomster. De er gulgrønne og uanselige – reduceret til det mindst mulige: de hunlige blomster består kun af frugtknude og griffel, mens de hanlige kun har én enkelt støvbærer. Blomsterne må ikke forveksles med de store, røde højblade, der dannes oppe under blomsterstanden. Frugterne er knudrede, 5-rummede kapsler med mange frø.

Rodsystemet er groft, og unge planter har en fortykket, saftig rod.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 4,00 x 4,00 m (40 x 40 cm/år). De dyrkede sorter er dog væsentligt mindre og i øvrigt også mere tæt forgrenede.

Hjemsted 
Julestjerne vokser i Mexico og Guatemala, hvor den er knyttet til løvfældende, tropiske skove og savanner. Arten er desuden naturaliseret i mange andre, tropiske egne.

I biosfærereservatet Calakmul, der ligger på Yucatánhalvøen i den mexicanske delstat Campeche og op ad grænsen til Guatemala findes næsten urørt, højtvoksende, tropisk skov. Den består for en del af løvfældende skov, og det er dér, at Julestjerne vokser sammen med bl.a. agave, almindelig blåkvast, almindelig ildkrone, almindelig papaja, almindelig tobak, tomat, amerikansk bomuld, amerikansk gamagræs, avocado, barbadoskirsebær, Begonia heracleifolia, Bouteloua americana (en art af Moskitogræs), cayennepeber, Celtis iguanaea (en art af nældetræ), Dahlia coccinea, edderkoppeplante, elefantfodyucca, guldregnkassia, gylden allamanda, havebønne, hjertefilodendron, jobståre, julekaktus, kongevin, lægealoe, mexicansk pigvalmue, opret fløjlsblomst, purpurpragtsnerle, ravsilkeplante, svovlgul kosmos, Teucrium cubense (en art af kortlæbe) og ungkarleknap.

Giftig saft 
Som hos alle planter af Vortemælk-familien er saften latexholdig og hvid. Folk med latexallergi skal derfor undgå at få saften på sig. Derimod er planten kun svagt giftig.

Anvendelse 
Julestjerne bliver brugt som prydbusk i mange subtropiske og tropiske lande. I de nordlige egne bruges den som stueplante – især op mod Jul. Sorterne findes i dag i farverne lyserød, rød og cremefarvet.

Referencer 

Julepynt
Buske
Stueplanter
Giftige planter
Vortemælk
Venusbjerg

Mons pubis (venusbjerget hos kvinder) er en blød forhøjning lige over de ydre kønsorganer. Efter puberteten er de normalt dækket af kønsbehåring, pubes. Den består af en lille fedtpude lige ud for symphysis pubica.

Venusbjerget og den øvrige yderdel af den kvindelige reproduktionskanal er skarpt afgrænset i forhold til behåring, med en normalt meget klar horisontal behåringsgrænse ved den superiore ende af venusbjerget. Dette er modsat mænd, hvor pubes ofte vokser opad imod navlen.

Hos kvinder kaldes det også mons veneris og er en del af de ydre kønsorganer vulva. Nedadtil deler mons pubis sig i to og går over i labia majores de store kønslæber eller skamlæber.

Referencer

Se også 
 Nøgenhed

Kvindens kønsorganer
Nahuatl

Nahuatl (nāhuatl ['naː.wat͡ɬ],) er et indiansk sprog der tales i Mexico og tilhører den uto-aztekiske sprogfamilie. Som ses på kortet, tales sproget en del forskellige steder i den sydlige del af landet og der er også en del dialektal variation. Således kaldes selve sproget også ved en række forskellige navne afhængig af dialekt, bl.a. nahuatlahtolli, mexìcatlàtōlli, mexicano, mexicanero, mace:huatlahtolli mfl. Der findes ingen præcise tal der indikerer antallet af talere fordelt på de enkelte dialekter (bl.a. fordi der ikke er enighed om dialekt-grænserne) men den seneste folketælling fra INEGI (Instituto Nacional de Estadística y Geografía) angiver at der findes ca. 1,4 mio. nahuatl-talere, men tallet skelner ikke mellem første- og andetsprogstalere.

Sproghistorie 
De uto-aztekiske sprog taltes ved Mexicos erobring i hele området mellem det moderne sydlige USA i nord og det sydlige Mellemamerika i syd, men sprogforskere mener at talere af disse sprog stammer fra det førstnævnte område hvorfra de har spredt sig sydpå. Særlig berømt blandt disse sprog er netop nahuatl, eller aztekisk som det også kaldes, der er en tidlig dialekt der dels taltes i og omkring Mexico by, og dels tjente som lingua franca i det aztekiske imperium hvilket var årsagen til sprogets vide udbredelse ved erobringstidspunktet i 1521.

Etymologi 
I næsten alle verdens sprog findes der ord som stammer fra Nahuatl. Dette skyldes især at en lang række planter og dyr som oprindeligt stammer fra Mexico, i dag kendes i det meste af verden. Eksempler på sådanne låneord omfatter:

Litteratur

Ordbøger 
Molina, Fray Alonso de
1571. Vocabulario en lengua castellana y mexicana y mexicana y castellana. Mexico: Antonio de Espinoza. 
 Florentine Codex Vocabulary 1997, R. Joe Campbell: Nahuatl→English , English→Nahuatl 
 acoyauh.com: Nahuatl-English Basic Dictionary
 Polish-nahuatl Dictionary
 French-nahuatl http://sites.estvideo.net/malinal/nahuatl.page.html

Grammatikker 
Nahuatl er et polysyntetisk sprog (ligesom grønlandsk) og agglutinerende sprog.

Carochi, Horacio
1645. Arte de la lengua mexicana con la declaración de los adverbios della. Mexico.
 acoyauh.com: Aztec Language: Nahuatl. Basic Grammar
 http://weber.ucsd.edu/~dkjordan/nahuatl/nahuatllessons/INL-00.html 
 http://www.public.iastate.edu/~rjsalvad/scmfaq/nahuatl.html 
 [Polish] Basic Grammar

Eksterne henvisninger 

 SIL International: Familia náhuatl | Nahuatl (Aztec) family
 Wikipedia: Nahuatl dictionary Nahuatl – engelsk ordbog
 Brief Notes on Classical Nahuatl by David K. Jordan 
 KryssTal, The English Language: Words Borrowed from Nahuatl 
 March 7, 2004, Nahuatl: a lasting influence
 Words in English from Amerindian Languages
 Nahuatl Gateway 
 The Mexi'cayotl Indio Cultural Center

Præcolumbianske kulturer
Amerikanske sprog
Sprog i Mexico
Tusindårsæg

Tusindårsæg (kinesisk: 皮蛋; pinyin: pídàn) er en kinesisk delikatesse. På trods af navnet er tusindårsæg kun 100 dage gamle andeæg, som er konserveret i en blanding af kul og brændt kalk. De har grønlig farve og har en cremet ostelignende smag.

Se også 
 Solæg
 Teæg

Mad fra Kina
Ægretter
Esbjerg Kommune (1970-2006)

Esbjerg Kommune i Ribe Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Esbjerg Kommune ved indlemmelse af Bramming Kommune, Ribe Kommune og den sydlige del af Grimstrup Sogn i Helle Kommune.

Tidligere kommuner 
Esbjerg havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 3 sognekommuner blev lagt sammen med Esbjerg købstad til Esbjerg Kommune:

Hertil kom Hostrup Sogn. Alslev-Hostrup sognekommune havde 1.591 indbyggere. Alslev Sogn med byen Alslev kom til Varde Kommune.

Sogne 
Esbjerg Kommune bestod af følgende sogne:
 Bryndum Sogn
 Gjesing Sogn
 Grundtvigs Sogn
 Guldager Sogn
 Hjerting Sogn
 Hostrup Sogn
 Jerne Sogn
 Kvaglund Sogn
 Skads Sogn (Skast)
 Sneum Sogn
 Sædden Sogn
 Tjæreborg Sogn
 Treenigheds Sogn
 Vester Nebel Sogn
 Vor Frelsers Sogn
 Zions Sogn

Politik

Valg og Mandatfordeling

Borgmestre

Rådhus 
Esbjerg Kommunes nye rådhus blev opført i 1967-70 på Torvegade 74/Rolfsgade 90.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Kommune (1970-2006)
Tand

En tand er en emaljedækket knogle i munden på visse pattedyr, krybdyr, padder og fisk.

Anvendelse 
Tænderne har mange forskellige brugerfunktioner, de bruges blandt andet til at tygge og bide med, har stor betydning for udseendet, tale og sang.

Menneskers og dyrs tænder har flere funktioner som bygger på mekanisk gearing. Fortænders og hjørnetænders formål er, at kile sig ind i primært fødeemner. Under kæbernes pres kiles fødeemner over – dette kaldes populært at bide noget over. Et eksempel er når man bider et stykke af et æble.

Kindtænders funktion er at mase fødeemnestykker så de under gentagen tygning omdanner fødeemnerstykkerne til en grød blandet med spyt. Kindtænders takninger og kæbernes pres gør, at fødeemnestykkerne udsættes for stort tryk, som kvaser cellestrukturer og andre mademner i stykker i lille målestok.

Udover at blive anvendt til fødeemner, bliver tænderne også anvendt som generelt redskab. F.eks. anvendes tænder også til at holde mindre emner (handsker, buskort...), når man har brug for flere hænder.

Mennesker har anvendt eller anvender tænderne til utroligt mange ting. F.eks. anvender eller anvendte inuitterne tygning til at garve skind med.

Navngivning 
I Danmark navngives menneskers tænder med Haderups nomenklatur.

Andet 
Tanden er en modificeret papil, som stammer fra mundens slimhinde og som dækkes af kalcificerede substanser.

Mennesket har 20 mælketænder og 32 blivende tænder.

Læren om tænder kaldes odontologi. Læren om tandregulering kaldes ortodonti.

Galleri

Kilder/referencer

Se også 

 Typer af tænder
 Visdomstand
 Kindtand
 Tandhygiejne
 Tandbørste
 Tandpasta
 Sygdomme og skader
 Caries
 Paradentose
 Tandskade
 Reparationer/erstatninger af tænder
 Tandprotese
 Plombe
 Krone

Mekanisk energigearing
Fladorme

Fladorme (Platyhelminthes) er en række af hvirvelløse dyr.

Klassifikation 
Fladorme Platyhelminthes
 Klasse Fimreorme Turbellaria
 Acoela
 Rhabdocoela
 Planarier Tricladida
 Planaria
 Klasse Trematoda
 Underklasse Monogene Ikter Monogenea
 Gyrodactylus
 Underfamilie diplozoinae
 Dobbeltdyr (Diplozoon paradoxum)
 Underklasse Digene Ikter Digenea
 Klasse Bændelorme Cestoda
 Underklasse Cestodaria
 Orden Amphilinidea
 Orden Gyrocotylidea
 Underklasse Eucestoda
 Orden Caryophyllidea
 Orden Trypanorhyncha
 Orden Diphyllidea
 Orden Cyclophyllidea

Kilde 
 Systema Naturae 2000: Platyhelminthes

Eksterne henvisninger 

 Marine Flatworms of the World!
Stød (fysik)

I fysikken betegner stød kollision mellem legemer. Ved stød bevares legemernes samlede impuls, men deres kinetiske energi kan blive delvis omdannet til indre energi. Man inddeler stød i 3 kategorier:

 I et elastisk stød bevares legemernes samlede kinetiske energi.
 Ved et uelastisk stød omdannes kinetisk energi til indre energi.
 Ved et fuldstændig uelastisk stød sker den største mulige omdannelse af kinetisk energi, og legemerne har efter stødet fælles hastighed (dvs. at de hænger sammen).

Se også 
 Impuls
 Klassisk mekanik

Fysik
Klassisk mekanik
Fysisk størrelse
Ask-slægten

Ask (Fraxinus) er en slægt med omkring 40 arter af buske og træer på den nordlige halvkugle. Slægten kendes på, at knopper, blade og grene er modsatte. Knopperne har 1-2 par skæl. Bladene er fjerdelte (eller sjældnere: hele). Blomsterne er små og sidder i endestillede klaser. Frugten er en vinget nød. Her medtages kun de arter, som vokser almindeligt i Danmark.

Ask har en mytologisk betydning, da det førkristne nordiske verdensbillede, Yggdrasil, havde form af en ask.

Af alle træer er ask det bedste til kreaturfoder. Endnu i vore dage findes der i Sydeuropa asketræer, der jævnligt stynes for bruge de afskårne grene som vinterfoder. 

 Hvid ask (Fraxinus americana).
 Smalbladet ask (Fraxinus angustifolia).
 Ask (Fraxinus excelsior).
 Fraxinus lanuginosa.
 Mannaask (Fraxinus ornus).
 Rødask (Fraxinus pennsylvanica).
 Siebolds ask (Fraxinus sieboldiana).
Liguster (slægt)

Liguster (Ligustrum) er en slægt med 40-50 arter, der er udbredt i Nordafrika, Mellemøsten, Kaukasus, Sibirien, Østasien, Indonesien og Europa med tyngdepunktet i Østasien. Det er løvfældende eller vintergrønne buske med modsatte, kortstilkede og helrandede blade. Blomsterne er samlet i endestillede eller akselstillede toppe. De enkelte blomster er 4-tallige og regelmæssige med sammenvoksede kronrør og oftest hvide kronblade. Frugterne er sorte stenfrugter eller bær med et til tre frø. Her beskrives kun de arter, der er almindeligt dyrket i Danmark.

 Almindelig liguster (Ligustrum vulgare)
 Butbladet liguster (Ligustrum obtusifolium)
 Storbladet liguster (Ligustrum ovalifolium)
Abeliophyllum

Abeliophyllum er en lille planteslægt med kun én art. Det er en løvfældende busk, der typisk vokser sig vokser 1-2 m høj. Bladene er modsatte, enkle, 6-10 cm lange og 3-4,5 cm brede. Blomsterne er produceret i det tidlige forår, inden de nye blade vises; de er hvide og duftende, omkring 1 cm lang, med en firefliget krone.

 Abeliophyllum distichum

Eksterne henvisninger 

Planteslægter
Sneflokketræ

Sneflokketræ (Chionanthus) er en slægt af buske/træer af oliven-familien, der især er udbredt i tropiske og subtropiske områder. Der findes omkring 150 arterf slægten, men kun tre, som er rimeligt hårdføre og dermed udbredte i nordlige tempererede områder. De fleste af de tropiske og subtropiske arter er stedsegrønne, mens de tempererede arter er løvfældende. Buskene bliver mellem 3 og 25 m høje.

Bladene er modsatte og helrandede. Det er tvebo planter med små blomster, som sidder i mangeblomstrede toppe på cirka 10 cm, hvoraf de hanlige blomsterstande er større end de hunlige. De mange små hvide blomster har givet navn til træet i Danmark, hvor det findes som haveplante. Frugten er en lille, sort stenfrugt med ét frø. 

 Kinesisk Sneflokketræ (Chionanthus retusus)
 Virginsk Sneflokketræ (Chionanthus virginicus)
 Chionanthus henryae

 Chionanthus foveolatus
 Chionanthus holdridgei
 Chionanthus intermedius
 Chionanthus pubescens
 Chionanthus pygmaeus
 Chionanthus retusus
 Chionanthus virginicus

Referencer 

Oliven-familien
Hollywood

Hollywood er en bydel, grundlagt i 1857 i Los Angeles, Californien. Ordet "Hollywood" bruges også ved omtale af film- og tv-industrien i det sydlige Californien, afledt af den berømte bydel.

I Indien er Bollywood kælenavnet for den del af landets filmindustri, der har hjemme i Mumbai, det tidligere Bombay. Navnet er opstået som en sammentrækning af "Bombay" og "Hollywood". Dolly Partons forlystelsespark er navngivet Dollywood.

Historie 
I begyndelsen af 1900-tallet begyndte filmselskaber fra New York City og New Jersey at flytte til det solrige Californien på grund af sollyset og de længere dage. Selvom der fandtes elektrisk lys på den tid, var det ikke kraftigt nok som lyskilde til filmoptagelser. Det første filmstudie i Hollywood-området blev grundlagt i 1911 af David Horsley for Nestor Company. Samme år slog femten andre uafhængige filmselskaber sig ned i området.

Det sydlige Californiens afstand fra New Jersey gjorde det også mere besværligt for Thomas Edison at håndhæve sine patenter på levende billeder. På det tidspunkt ejede Edison næsten alle patenter som var relevante ved filmproduktion, og i øst blev filmskabere, der arbejdede uafhængigt af Edisons Motion Picture Patents Company, ofte sagsøgt eller fik fogedforbud af Edison og hans repræsentanter. Derimod kunne filmskaberne i Californien arbejde udenfor Edisons kontrol, og hvis Edison sendte sine repræsentanter til Californien, havde man som regel hørt om det, før de nåede frem, så filmskaberne kunne nå at stikke af til det nærtliggende Mexico.

Skiltet 
Det berømte vartegn på Mount Lee var oprindeligt HOLLYWOODLAND. Det blev opført i 1923 som reklame for et nyt boligområde i bakkerne over Hollywood, og skulle efter planen stå i et halvt år. Den britiske skuespillerinde Peg Entwistle begik selvmord ved at kaste sig ud fra skiltet i 1932, vistnok fra bogstavet H.  

I flere år forfaldt vartegnet, men i 1949 tilbød Hollywoods Handelskammer at fjerne de sidste fire bogstaver og reparere resten. Samme år fjernede man også de lyspærer, som havde prydet skiltet. I 1978 blev originalbogstaverne erstattet med vejrbestandige bogstaver af stål. De er ca 15 m høje og 9 m brede. Vartegnet er nu et registreret varemærke og må ikke anvendes uden tilladelse fra Hollywoods Handelskammer, der også står for det berømte fortov kaldet Walk of Fame. Skiltet må ikke ændres, selv om teksten i nogle dage var forvandlet til HOLYWOOD under pave Johannes Paul 2.s besøg i 1987.

Noter

Se også 
 Stjernerne på Hollywoods Walk of Fame
 Hollywood accounting
 Pallywood
 Bollywood

Eksterne henvisninger 

 Movies, Reviews and Hollywood News på Hollywood.com 
 Om Hollywood på Leksikon.org 

 
Bydele i Los Angeles
Fedtopløselige vitaminer

Fedtopløselige vitaminer er de vitaminer som kan opløses i fedt i modsætning til vandopløselige vitaminer. De fedtopløselige vitaminer er Vitamin A, Vitamin D, Vitamin E og Vitamin K. Disse vitaminer ophobes i levende organismers fedtvæv, og opbevares i længere tid (op til flere måneder) før de nedbrydes eller udskilles.

Vitaminer

en:Vitamin#In humans
Fenylalanin

Fenylalanin, eller phenylalanin, (også Phe eller F) er en aminosyre.

Fenylalanin findes i to former: D- og L- formen. L-Fenylalanin (LPA, C9H11NO2) er et pH-neutralt byggeelement, der indgår i forskellige proteiner. Dens spejlbillede, D-fenylalanin (DPA), kan fremstilles kunstigt.

L-fenylalanin bruges i menneskets krop, hvor den er én af de essentielle aminosyrer. L-fenylalanin kan omdannes til tyrosin, som på sin side kan omdannes videre til L-dopa (levodopa), noradrenalin og adrenalin. D-fenylalanin kan kun omdannes til fenyletylamin.

Den kunstigt fremstillede blanding af D- og L-formerne DL-fenylalanin (DLPA), bruges som kosttilskud

Sammen med asparaginsyre er fenylalanin en ingrediens i det kunstige sødemiddel Aspartam.

Fenylketonuri

En arveligt betinget stofskifteforstyrrelse gør, at  nogle mennesker ikke kan nedbryde fenylalanin fuldstændigt.  Sygdommen kaldes fenylketonuri (PKU), tidligere kaldet Føllings syge, opkaldt efter den norske læge Ivar Asbjørn Følling, og den medfører, at patienterne ikke kan tåle stoffer med fenylalaninindhold. Derfor tåler de heller ikke Aspartam. Hvis de ikke undgår indtagelse af fenylalanin fra fødslen opstår irreversibel hjerneskade.

Cystisk fibrose 

En deletion af fenylalanin på plads nr 508 af proteinet CFTR (cystic fibrosis transmembrane conductance regulator) er den mest almindelige årsag til den arvelige sygdom cystisk fibrose.

Eksterne henvisninger 
 'Center for PKU' 

Aminosyrer
Phenylforbindelser
Feromon

Et feromon er et stof, der udskilles fra organismer til omgivelserne i meget små mængder. Feromonernes betydning er at virke som eksterne signalstoffer over for andre individer af samme art. Der er angstferomoner, fødevejferomoner, sexferomoner og mange andre. 

Feromonernes funktion blandt insekter er særligt grundigt undersøgt, selv om også hvirveldyr kommunikerer ved hjælp af feromoner. Det diskuteres fortsat, om udskillelse af færomoner finder sted hos mennesker.

Hos pattedyr og krybdyr kan feromoner opfanges af G-proteinkoblede receptorer i det vomeronasale organ eller Jacobsons organ, der sidder mellem næsen og munden. Det er dette organ, man ser handyr bruge, når de ”flemer” efter et brunstigt hundyr med den karakteristiske, tilbagerullede overlæbe.

Eksempler 

4-Vinylanisol, 4VA. Samlingsferomon hos vandregræshopper

Se også

 Lipocalin

Eksterne henvisninger og links

Biokemi
Kemiske forbindelser
Lugt
Fossilt brændstof og brændsel

De fossile brændstoffer og fossile brændsler er en energireserve, der har ligget i jorden gennem millioner af år. Her er organisk materiale blevet udsat for et meget højt tryk, og er omdannet til fossile brændstoffer. De fossile brændsler består hovedsageligt af fossil-kulstof og brint. Når fossil-kulstof og brint reagerer med ilt (oxygen) – frigøres der energi, fordi produkterne af den kemiske reaktion – fossil-CO2 og vand – totalt har en større elektrontæthed end kul, kulbrinter og ilt hver for sig. De fossile brændsler stammer oprindelig fra et overskud i nettoprimærproduktionen, og de kommer altså enten direkte fra omdannet plantestof eller indirekte fra omdannet, dyrisk stof. De fossile brændstoffer udgør en betydelig del af kulstofkredsløbet.

Fossil (fra : fossa, grav) betyder "hvad der findes ved at grave i jorden". Fossile brændstoffer kan dermed oversættes direkte til opgravede brændstoffer, selvom man i de fleste tilfælde ikke graver efter olie og gas.

Der findes flere typer af fossile brændstoffer og brændsler:

 Tørv
 Brunkul
 Kul
 Olie
 Naturgas
 Tjæresand
 Olieskifer

En begrænset ressource 

En energikrise er en fællesbetegnelse for enhver større mangelsituation i leveringen af energiressourcer til et land. Dette kan tage form af, at energi ikke kan anvendes, eller at voldsomme prisstigninger gør, at energi ikke kan fremskaffes til alle formål. Fossile brændstoffer gendannes så langsomt, at de i princippet ikke er fornybare.

De mest almindelige energikriser er sammenfaldende med de mest almindelige former for energi. Eftersom mere end 90 % af verdens energiforbrug dækkes med fossile brændstoffer, er de mest almindelige energikriser også kriser i leveringen af fossile brændstoffer. Det er dermed leverancerne af olie, kul og naturgas, der primært har været ramt af kriser.

Oliekriser er den mest almindelige form for energikriser i nyere tid. Dette er der en række grunde til:
 For det første er olie i dag det absolut mest væsentlige brændstof til transport. I USA udgør oliebaserede produkter (benzin, flybrændstof, med videre) mere end 97 % af den anvendte energi til transport, på verdensplan er tallet omkring 90 %.
 Nogle eksperter understreger, at Mellemøsten er i besiddelse af 2/3 af verdens beviste oliereserver, og at der kan findes langt mere olie uden for Mellemøsten. Dette er dog en omdiskuteret påstand.
 Endelig understreger nogle eksperter, at tallet for "beviste" reserver i Mellemøsten er et fiktivt tal, bestemt af politiske frem for af geologiske årsager, og at Mellemøsten derfor har langt mindre olie end angivet. Disse to faktorer var stærkt medvirkende til oliekriserne i 1973 og 1979.

Hvad er drivhuseffekt? 

Det vil sige, at Solen opvarmer Jorden, uden at alle varmestrålerne kan komme tilbage ud i rummet på grund af "CO2-skjoldet", som er omkring Jorden. Derfor holdes varmen inde, og temperaturen på Jorden stiger. Derfor kaldes det drivhuseffekt.

Se også 
 Energi
 Vedvarende energi
 Fotosyntese
 Kulbrinte
 Energikrise
 Nord Stream

Kilde 

 
Energi
Folsyre

Folsyre (hvis anion kaldes folat) er et af B-vitaminerne (B9). Det har betydning for dannelsen af nukleotider (byggeelementer til DNA). Folinsyre er den gamle betegnelse for folsyre.

Folat skal bruges ved mitose. Derfor bør kvinder, der forsøger at blive gravide, indtage dette vitamin. Den menneskelige krop har brug for folat, fordi det er nødvendigt for omsætningen af en række aminosyrer samt ved dannelsen af bl.a. RNA og DNA (cellens arvemateriale). Folat er også nødvendig for produktionen af røde blodlegemer. Man kan indtage folat ved at spise bl.a. bælgfrugter, grønne grøntsager, lever, brød, mælk, ost og fuldkornsprodukter, da mængden af folat er særlig høj i disse fødevarer. Men folat findes i alle fødevarer – bare i mindre doser. Mangel på folat kan bl.a. give depression, blodmangel, irritationtilstand i tungen og muskelsygdom (myelopati). Den anbefalede daglige dosis er ca. 240-300 µg.

Se også Folinsyre

Eksterne links med dansk indhold 
DTU Fødevareinstituttet: Indhold af Folat i fødevarer
Læs mere om medicin.dk – Folinsyre "SAD" (et præparat, som indeholder folsyre)
min.medicin.dk – Folsyre

Vitaminer
Aromatiske forbindelser
Carboxylsyrer
Kvælstofforbindelser
Rimini

Rimini er en italiensk by ved Adriaterhavet, beliggende 50 km sydøst for Ravenna i regionen Emilia-Romagna. Rimini har indbyggere.

Rimini rummer mange vidnesbyrd om dens betydning allerede i romertiden, bl.a. den spektakulære Tiberiusbro, der stadig anvendes, og resterne af det store amfiteater, som rummede op mod 15.000 tilskuere. 

Under 2. verdenskrig fandt et stort slag sted i byen.

Rimini, som har en blomstrende turisme, er berømmet for sine brede sandstrande, der strækker sig over i alt 15 km på begge sider af byen. Rimini ligger godt som udgangspunkt til andre seværdige steder, idet der fx kun er 25 km til San Marino og 50 km til Ravenna.

Referencer

Henvisninger 

Byer i Emilia-Romagna
Tour de France-byer
Trofisk niveau

En organismes trofiske niveau (af græsk τροφη, trophé, "ernære") er et udtryk for dets trin i fødekæden.

Man inddeler normalt i følgende niveauer:

 Producenter (autotrofe planter, alger og bakterier)
 Planteædere (heterotrofe planteædere, plantesnyltere og plantesygdomme)
 Rovdyr af første orden (ædere af planteædere)
 Rovdyr af anden orden (ædere af rovdyr)

Da både stof- og energitabet ved omsætning fra et niveau til det næste er på , er det begrænset, hvor mange niveauer, der kan være i en fødekæde. Allerede ved rovdyr af anden orden er det område, der skal afsøges for føde, så stort, at der næsten ikke er energimæssig fornuft i at løbe efter føden.

Rovdyr af tredje eller endnu højere ordner ses kun, når det lykkes dyr fra én biotop (del af økosystem) at udnytte fødekilder i en anden biotop (eksempelvis ved fiskeri, hvor landbaserede dyr fanger vandbaserede dyr).

Litteratur

Kilder

Se også 
 Økologi

Trofisk økologi
Spiserør

Spiserøret (øsofagus) er et organ der transporterer mad fra svælget til maven og består hovedsagelig af glat muskelvæv og slimhinde. Transporten i spiserøret er uafhængig af viljens kraft (involuntær). I et normalt voksen menneske er spiserøret omkring 25-30 cm lang, og det bevæger sig på bagsiden af luftrøret under størstedelen af sit forløb.

Det hvilende spiserør er sammenklappet, og strækkes kun når der er føde i den. Føden bevæges igennem spiserøret via en automatisk bølgende bevægelse kaldt peristaltiske bevægelser, der startes af synkerefleksen. Disse bevægelser er enevældigt ansvarlige for både transporten af føde og tilbageholdelse af mavens indhold, uafhængigt af tyngdekraft. Det er altså muligt at, f.eks., drikke vand på hovedet grundet øsofagus muskulatur.

Spiserøret er, ligesom størstedelen af fordøjelsessystemet, bestående af en slimet inderbeklædning, en fleksibel og elastisk submucosa, flere lag muskel og til sidst en bindvævsbeklædning på ydersiden. Både det indre epitel (slimhinden) og muskellaget (tela muscularis) er særligt tykt i øsofagus sammenlignet med resten af fordøjelseskanalen.

Struktur 
Spiserøret er en del af den øvre fordøjelseskanal og er helt overordnet en muskeltunnel bekædt på indersiden af en beskyttende og smørende slimhinde. Muskelstrukturen er i den første tredjedel af spiserøret hovedsageligt skeletmuskulatur, altså viljestyret, som faciliterer synkerefleksen. Skeletmuskulaturen afgår dog gradvist til glat muskulatur, som bevæger sig peristaltisk via det autonoma nervesystem. Ved dens overgang til mavesækken består spiserøret udelukkende af glat muskulatur.

Embryologi 
Spiserøret udvikles fra fortarmen.
I en kort periode er anlægget til spiserøret lukket, men det re-kanaliseres igen.

Se også

Eksterne links 

 Barretts øsofagus. Sundhed.dk

Kildehenvisninger 

Fordøjelsessystemet
Organer
Flyvende sommer

Flyvende sommer er det poetiske udtryk for visse spindleres måde at rejse på. De unge dyr kryber i sensommeren eller tidligt på efteråret ud på en fritsiddende gren og spinder en tynd tråd. Når tråden er lang nok, vil selv det mindste vindpust løfte dyret fri af underlaget, og det svæver bort.

Det er både edderkopper og mider, der kan udføre dette kunststykke, og de kan bæres meget langt ved trådens hjælp. Det var f.eks. små edderkopper, der først koloniserede den nye ø, Surtsey, da den var dukket op af havet syd for Island.

Udtrykket kommer oprindeligt af tysk "fliegender sommer" og fransk "été volant"; det bliver anvendt i Edderkoppen (Johannes V. Jensen) – en novelle af Johannes V. Jensen (1906).

Spindlere
Ftalater

Ftalat (også skrevet som: Phthalat) er en betegnelse for farveløse, fedtopløselige og højtkogende væsker, der bruges som blødgørere i pvc-plast-, farve-, lak- og kosmetikprodukter. Kemisk er der tale om forskellige estere af ftalsyren. Ftalater i plast og andre forbrugsvarer kædes sammen med skadespåvirkninger og risikoen for at dø af en lang række sygdomme.

Ftalater fremstilles ud fra olie og ligner klar vegetabilsk olie. De har ingen eller kun svag lugt. Der produceres omkring 1 million tons ftalater i Europa hvert år, hvoraf 90% anvendes til at blødgøre PVC.  

Ftalaterne er et af flere syntetiske stoffer, der er under alvorlig mistanke for at have østrogen-lignende virkninger på dyr og mennesker. Det betyder, at de kan være medvirkende til at fremkalde de påviselige, hormonelle forstyrrelser, som kan konstateres hos fisk, padder og krybdyr i og ved vandløb, der modtager spildevand. Endvidere er ftalaterne under mistanke for at skade mænds sædkvalitet, ligesom de menes at være medvirkende til det i Danmark stærkt stigende antal nyfødte med misdannelser. Forskning har forbundet ftalater med reproduktive problemer, såsom kønsmisdannelser og nedstigede testikler hos smådrenge og lavere sædtal og testosteronniveauer hos voksne mænd.  Tidligere undersøgelser har også knyttet ftalater til fedme i barndommen, astma, hjerte-karproblemer og kræft. 

Ud fra nuværende viden om forskellige ftalaters giftighed, kan ftalater opdeles oftest i to grupper; de klassificerede ftalater og de ikke-klassificerede ftalater. Den mest anvendte klassificerede ftalat er DEHP, di(2-ethylhexyl)ftalat også benævnt dioctyl phthalate (DOP) eller bis(2-ethylhexyl) phthalate (BEHP), der i 2007 udgjorde 18% af ftalatforbruget og den mest anvendte ikke-klassificerede ftalat er DINP (diisononylftalat), der står for 63% af forbruget. 

I 2001 blev det i EU besluttet at klassificere DEHP som reproduktionsskadelig. Hermed tilhører stoffet den gruppe af kemikalier, der betegnes som CMR-stoffer, altså stoffer der på baggrund af dyreforsøg anses for at være enten kræftfremkaldende, mutagene (kan skade arveanlæggene) eller kan skade reproduktionsevnen hos mennesker. Ifølge forskning har biolog Michael Skinner dokumenteret bl.a. at DEHP og DBP giver overvægt og skader reproduktionsevnen i afkom af rotter.

Som følge af EU’s omfattende kemikalieforordning, REACH, vil den fremtidige brug af CMR-stoffer kræve autorisation. Klassificeringen af DEHP har betydet, at man i Europa har oplevet et markant fald i forbruget af denne ftalattype. I 1999 repræsenterede DEHP omtrent halvdelen af ftalatforbruget i EU hvor den i dag altså udgør knap 20%. Dette fald i forbruget af DEHP gælder kun i EU. I resten af verden er DEHP fortsat den mest anvendte blødgører i blød PVC.

Tabel over de almindeligste ftalater

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 
 Pediatric Exposure and Potential Toxicity of Phthalate Plasticizers  Videnskabelig artikel vedrørende phtalater. (Engelsk)
 Dansk Phthalat Information Ftalat-lobbyistisk webside.
 Chemical in Plastics May Alter Boys' Genitals Before Birth. Livescience
Fungicid

Fungicid (latin: fungus = "svamp" + endelsen -cid = "dræbende") eller svampemiddel er gift til bekæmpelse af svampe. Det bruges bl.a. på fødevarer, landbrugsafgrøder og gavntømmer.

Passende hygiejne, brug af resistente sorter eller gammelkendt viden om svampenes foretrukne nicher kan dog nedsætte behovet for at bruge disse midler til et absolut minimum.

Problemet er, at midlerne – foruden at være svampedræbende – også har virkninger på husdyr og mennesker. I de fleste tilfælde er den akutte giftvirkning meget ringe (se LD50), men det hindrer ikke, at midlerne kan fremkalde meget kraftige langstidsvirkninger i form af arvelige forandringer (mutationer), overfølsomhedsreaktioner (allergier) eller kræft.

Desværre viser langtidsvirkninger sig af gode grunde først efter mange år, og virkningerne af nedbrydningsprodukterne kan være forsinket i endnu nogle år. Dertil kommer, at det ofte kræver undersøgelse af en hel del tilfælde, før man bliver klar over, at det er nedbrydningsprodukter, der er skadevolderne.
Jaldapara

Jaldapara er et naturreservat i det nordlige Vestbengalen i Indien og er på 114 km².
Der er vilde og tamme elefanter og indiske næsehorn.

I naturreservatet ligger en række hytter (Hollong Forest Lodge) til overnatning for turister.

Indiens geografi
Fænotype

Fænotypen (fremtoningspræget) er summen af de egenskaber hos et individ, der kan iagttages ved fotografering, måling og vejning m.m. Det er modsat genotypen (anlægspræget eller arvelighedspræget), som er den information, som ligger i generne.

Fænotypen fremkommer som resultatet af et komplekst sammenspil mellem genetiske anlæg og miljømæssige faktorer. Den andel af den samlede fænotypiske variation, som forklares ved gener, betegnes arveligheden.

Til illustration kan nævnes, at japanerne gennem hele historien havde haft en fænotype, der viste meget lav vækst og fin knoglebygning. Da de fik bedre levevilkår efter den 2. verdenskrig, viste det sig, at deres genotype i virkeligheden var forberedt på noget helt andet: I løbet af én generation steg den gennemsnitlige legemshøjde med mere end 20 cm for både mænd og kvinder. Altså: fænotypen ændrede sig, da miljøforholdene blev forbedret.
Dette er også kendt fra Danmark, et godt eksempel er den Fynske Landsby hvor man ved besøg kan se hvor små mennesker har været dengang (sengestørrelse, lofthøjde i huse m.m.).

Genetik
Folketingsvalget 2001

Folketingsvalget 2001 var det 65. valg til Folketinget og blev afholdt den 20. november 2001. Valget blev udskrevet den 31. oktober samme år af daværende statsminister Poul Nyrup Rasmussen. Valget endte i et regeringsskifte, hvor Anders Fogh Rasmussen, Venstres partiformand, efter 8 år med socialdemokratisk ledede regeringer, kunne danne en VK-regering støttet af Dansk Folkeparti. 

På samme dag holdtes kommunalvalg, hvor Venstre også for første og eneste gang fik valgt en borgmester i Århus.

Med markant fremgang i både København, Århus og Aalborg hentede Venstre en stor del af partiets ekstra mandater i landets store byer. Socialdemokratiet fik til gengæld sit dårligste valg siden jordskredsvalget i 1973 og måtte efter 77 år aflevere titlen som Folketingets største parti.

Udover den markante fremgang for Venstre var den markante fremgang for Dansk Folkeparti i stort set hele landet, medvirkende til at VK-regeringen kunne sejre. Valget gjorde med 12% af stemmerne Dansk Folkeparti til Folketingets tredjestørste parti. De mange stemmer på Dansk Folkeparti var bredt fordelt over hele landet. Partiet fik sin største stemmeandel i Sønderjyllands Amt med 14,0 procent af stemmerne, men den største fremgang nåede partiet i Nordjyllands Amt, hvor det tidligere medlem af Fremskridtspartiet, Kirsten Jacobsen, ikke stillede op denne gang.

Centrum-Demokraterne fik et rigtig dårligt valgresultat og gik fra at være repræsenteret med otte mandater til at ryge helt ud af Folketinget. Uden for hovedstadsområdet var valget værst for det lille midterparti. Både på Sjælland, Fyn, og i Jylland fik partiet halveret stemmetallene eller skåret dem ned med to tredjedele. Valget var ligeledes rigtig dårligt for et genoplivet Fremskridtsparti med partistifter Mogens Glistrup tilbage som frontfigur. Partiet blev hårdt presset af Dansk Folkeparti og mistede sine fire mandater i Folketinget. Ingen af de to partier har siden fået valgt medlemmer til Folketinget. CD var dog i sep/okt 2007 kortvarigt repræsenteret i Folketinget ved Louise Frevert da hun skiftede til CD.

SF slap relativt godt fra valget og mistede kun ét mandat. Partiet gik dog jævnt tilbage over hele landet. Der var ikke én eneste kreds, hvor partiet ikke tabte tilslutning fra vælgerne.

Valgresultatet

Referencer

Se også 
 Folketingsmedlemmer valgt i 2001

Kilde 
 Statistisk Årsbog 2005 side 42

2001
Politiske valg i 2001