alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Slaget ved Svenstrup

Slaget ved Svenstrup foregik i 1534 i Svenstrup syd for Aalborg og stod mellem oprørske bønder og adelige styrker og var et led i Clementsfejden og mere generelt i den borgerkrig, der kaldes Grevens Fejde. 

Den del af jyske adel, som forsøgte at organisere en modstand mod oprørerne, havde på et møde i Aarhus, ledet af Mogens Gøye og lensmanden på Kalø slot, Erik Banner, samlet en hær, som blev samlet i Randers. Adelshærens ledelse besluttede med en styrke af danske og holstenske ryttere og fodfolk at forsøge at nedkæmpe bøndernes oprør uden at afvente de 2000 landsknægte, som hertug Christian havde lovet at sende fra Holsten til hjælp.

Bønderne kæmpede under Skipper Clements ledelse og var allierede med grev Christoffer af Oldenburg og den lübske borgmester Wullenwever, som havde planer om genindsættelse af Christian 2. på tronen..

Adelshæren overnattede i Svenstrup, og den 16. oktober 1534 om morgenen tog Skipper Clements cirka 6000 mand opstilling på højderne nord for Svenstrup. Adelshæren gik til angreb, men dens rytteri blev tynget af de tunge rustninger og sad fast i mudderet i mosedragene ved Hærvejen – Lere Sig. Her led adelen et fuldstændigt nederlag, hvorunder hærførerne Holger Holgersen Rosenkrantz og Niels Lavesen Brock, yderlige 12 adelige samt et ukendt antal fodfolk blev dræbt.

Noter

Litteratur 
 Caspar Paludan-Müller:"Grevens Feide", bd. I-II (1853), genoptrykt 1971, Kbh.

Svenstrup
Svenstrup, Slaget ved
Svenstrup
Svenstrup
Grevens Fejde
Begivenheder i 1534
Danmark i 1500-tallet
1534

Konge i Danmark: Christian 3. 1534-1559

Se også 1534 (tal)

Begivenheder

April 

 20. april - Jacques Cartier fransk opdagelsesrejsende starter på den rejse, der skal bringe ham frem til Labrador i Nordamerika

Juni 
 22. juni Grev Christoffer af Oldenburg sejlede med støtte af en flåde fra Lübeck til Hvidøre, og satte 1.500 velbevæbnede mænd i land. De indtog både Roskilde og Køge, hvor de søgte tilhængere for deres sag ved at genindføre den afsatte Christian 2.'s bondelov

Juli 
24. juli - Jacques Cartier ankommer til Canada og erklærer det for fransk

Oktober 

 16. oktober - Slaget ved Svenstrup

December 

 18. december - Stormen på Aalborg - Johan Rantzau's tropper stormer Aalborg, hvor bondefører Skipper Clement har forskanset sig under Grevens Fejde. Oprørerne hugges ned, og byen plyndres.

Udateret 
 Grevens Fejde
 Clementsfejden, herunder Slaget ved Svenstrup
Kongevalget i Gl. Rye hvor Hertug Christian udråbes af den jyske adel som Christian 3.. Dette bliver den udløsende faktor for Grevens Fejde (1534-1536).
 Jesuitterordenen stiftes

Født 
 1. juli – Frederik 2., dansk konge (død 1588).

Dødsfald 
 25. april – Pave Clemens 7., dør som siddende pave.

Eksterne henvisninger 

34
Ambrose Bierce

Ambrose Gwinnett Bierce (født 24. juni 1842, død 1913 eller 1914), amerikansk forfatter, der blev født Ohio som det 10. af 13 børn. 

Kom i lære som typograf, før han gik ind i Kentucky Military Institute i 1859. Bierce meldte sig til unionshæren, da borgerkrigen brød ud. Han steg hurtigt i graderne fra menig til løjtnant. I slaget ved Kenesaw Mountain fik Bierce et næsten dødeligt sår i hovedet, hvilket førte til hans udtræden af krigen. 

Hans første job indenfor journalistikken var som redaktør for San Francisco News-Letter, og han skrev til den ugentlige klumme Town Crier. Bierce giftede sig med Mary Ellen Day i 1871, og de fik 3 børn. Fra 1872-1874 var Bierce i England, hvor han skrev for Figaro, og hvor han publicerede sin første bog The Fiend's Delight (1873). Han vendte tilbage til San Francisco i 1875, hvor han arbejdede som redaktør ved forskellige blade. Bierce begyndte at skrive for San Francisco Examiner i 1887, mens han arbejdede på sine egne ting. Hans erfaringer fra krigen gav stof til hans første novellesamling Tales of Soldiers and Civilians (1891). Det følgende år skrev han sit første bind poesi Black Beetles in Amber (1892). I 1896 blev han sendt til Washington D.C. af San Francisco Examiner. Her blev han politisk reporter. Han blev måske bedst kendt for sine satiriske værker Fantastic Fables (1899) og senere hans berømmede The Devil's Dictionary (1906). I 1913 i en alder af 71 forsvandt Bierce ind i Mexico for at skrive om banditten Pancho Villa, som han beundrede meget. De nøjagtige omstændigheder ved hans død er stadig et mysterium.

Eksterne henvisninger 

 Elektronisk tekst fra Djævelens ordbog og andre værker af Ambrose Bierce er tilgængelige på engelsk fra Project Gutenberg: http://www.gutenberg.org/index/by-author/bi0.html.
 Can Such Things Be?
 The Devil's Dictionary
 Fantastic Fables
 The Fiend's Delight
 An Occurrence At Owl Creek Bridge
 The Parenticide Club
 Present At A Hanging And Other Ghost Stories

Novelleforfattere fra USA
Personer fra Ohio
Journalister fra USA
Digtere fra USA
Kritikere fra USA
Satirikere fra USA
Amerikanere i 1800-tallet
Amerikanere i 1900-tallet
1275

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286

Se også 1275 (tal)

Begivenheder 
 Slaget ved Hova.
 Böhmen (Čechý) og Mähren (Morava) bliver len under den tyske konge. Hermed ophører de to fyrstendømmers selvstændighed, og de lægges under det tysk-romerske kejserrige.
 Malmø grundlægges.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

75
1471

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1471 (tal)

Begivenheder 
 14. april - under Rosekrigene i England besejrer huset Yorks styrker de hidtil magtfulde Lancasters styrker, og Edvard 4. genindsættes som konge
 4. maj – Slaget ved Tewkesbury
 10. oktober - Slaget ved Brunkebjerg i Stockholm udkæmpes mellem tilhængere af Kalmarunionen og separatister under ledelse af rigsforstander Sten Sture

Født 
 7. oktober – Frederik 1. af Danmark-Norge (død 1533).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

71
1565

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588; Danmark i krig: Den Nordiske Syvårskrig 1563-1570.

Se også 1565 (tal)

Begivenheder 
 Den Osmanniske (tyrkiske) belejring af Malta slås tilbage af Johanniterordenens malteserriddere

Marts 
 1. marts – Rio de Janeiro, i det sydøstlige Brasilien grundlagdes af portugiseren Estácio de Sá

April 

 27. april - spanierne laver sin første koloni på Filippinerne, tæt på Cebu

Maj 

 23. maj - kostskolen Herlufsholm ved Næstved grundlægges i et tidligere benediktinerkloster.

Juni 
 4. juni Den danske admiral Herluf Trolle såres dødeligt under et uafgjort søslag mellem Danmark og Sverige i Den Nordiske Syvårskrig

Juli 
 7. juli Søslaget mellem Rygen og Bornholm ender med svensk sejr. Den danske admiral Otte Rud tages til fange

September 
 8. september – Den spanske søofficer Pedro Menendez de Aviles etablerer den første permanente europæiske bebyggelse i Nordamerika i St. Augustine i Florida.

Oktober 
 20. oktober Slaget ved Axtorna.

endnu udateret 
 Herlufsholm kostskole grundlægges af Birgitte Gøye, enke efter Herluf Trolle.
 De sidste munke forlader Herrevad kloster, et kloster i Skåne, som senere omdannes til slot. 
 Saint Augustine, Florida, USA's ældste by, grundlagdes af spanierne.
 Vidålusens port ved Gudskog bygges.

Født 
 Herluf Trolle Daa, dansk adelsmand og admiral, (død 1630).
 Henry Hudson, engelsk opdagelsesrejsende (død 1611).

Dødsfald 
 25. juni – Herluf Trolle, danske søhelt, (født omkring 1516).
 21. juni – Jørgen Thygesen Brahe til Tostrup, dansk søkriger, farbror til Tycho Brahe, (født 1515).
 11. oktober – Otte Rud, dansk admiral, flådechef efter Herluf Trolle, (født 1520).
 12. november - Johan Rantzau, dansk feltherre for Frederik I og Christian III (født 1492.)
 9. december – Pave Pius 4. (født 1499), pave fra 1559.

Litteratur 
 Shulchan Arukh, et jødisk kodificering af halakha, trykkes af Josef Karo i Venedig.

Eksterne henvisninger 

65
1676

Konge i Danmark: Christian 5. 1670-1699 – Danmark i krig: Skånske Krig 1675-1679

Se også 1676 (tal)

Begivenheder

Marts 
 11. marts – Griffenfeld fængsles

Maj 

 26. maj - Peder Schumacher Griffenfeld fradømmes ære, liv og gods for bestikkelse, salg af embeder og højforræderi

Juni 

 6. juni - den dødsdømte Griffenfeld benådes på skafottet
 29. juni - Christian 5. og den danske hær landstiger ved Rå i Skåne og indleder den Skånske Krig i et forsøg til at tilbageerobre de gamle danske landområder

August 
17. august – Slaget ved Halmstad (Fyllebro)

November 
 21. november – Den danske astronom Ole Rømer fremlægger sin opdagelse om "lysets tøven"

December 
 4. december – Slaget ved Lund

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

76
Slaget ved Little Bighorn

Slaget ved Little Bighorn var et militært slag der fandt sted en søndag den 25. juni 1876 ved Little Bighorn River, i crow-indianernes reservat i Montana. Lakotaerne og cheyennernes fjender i crow-stammen havde haft traktat på denne del af prærien siden 1851.

Oberstløjtnant George Armstrong Custer og 25 soldater fra USA's 7. kavaleri anførte en hær på ca. 700 mand. I alt 268 af disse, inklusiv Custer, blev dræbt i slaget mod sioux-folket (Lakota-stammen og disses allierede, herunder Cheyenne-stammen). Der var lakotaer og cheyenner ved Little Bighorn River, fordi stammerne konstant havde erobret landområder fra en lille, fjendtlig nabostamme efter 1851 for at følge de svindende bisonhjorde.

De indtrængende indianere kaldte i øvrigt området/slaget for Greasy Grass. De lokale crower kalder dalen ved Little Bighorn River for Valley of Chieftains (Høvdingenes dal).

Baggrund og forløb 

Custer, den langhårede og lyshårede Boy General, som aldrig havde tabt et slag, delte sine tropper i tre bataljoner under ledelse af en major og to kaptajner. Custer selv anførte fem kompagnier, der rettede et overraskelsesangreb mod lejren. Men den var lige så stor, som spejderne havde fortalt Custer, som desuden ikke vidste, at indianerne en uge forinden i Slaget ved Rosebud havde tvunget en stor hærafdeling på over 1.000 mand ledet af General Crook på tilbagetog.

I løbet af kort tid var Custer og hans tropper besejret af måske mere end 1.500 sioux-krigere under ledelse af høvdingen Sitting Bull og strategen Crazy Horse. Fire dage senere blev de to øvrige bataljoner undsat af kavaleritropper. Ikke én af Custers soldater overlevede. To af Custers brødre – Tom og Boston Custer – omkom. I alt 647 mænd udgjorde styrken i det 7. kavaleri.

Trods sejren blev Slaget ved Little Bighorn begyndelsen til enden for de oprindelige beboere af prærien i det midterste USA. Den amerikanske regering satte alt ind på at nedkæmpe dem, og i løbet af de næste to år havde så godt som alle Sioux- og Cheyenne-stammer overgivet sig og var flyttet ind på reservater. Sitting Bull og hans Hunkpapa-sioux'er flygtede dog til Canada, hvorfra de først vendte tilbage og overgav sig i 1881.

Slaget ved Little Bighorn er blevet filmatiseret mange gange, først fremstillende en heroisk amerikansk officer i kamp mod vilde indfødte. Senere mod slutningen af det 20. århundrede, som en blodtørstig erobrers endeligt i kamp mod modige indfødte amerikanere i forsvar for deres land og levevis.

I midten af 1980'erne var en steppebrand i området årsag til, at man fandt en del effekter, som klargjorde slagets gang. Det førte senere til, at Præsident Bush i slutningen af 1991 underskrev en lov, der ændrede navnet på mindesmærket fra Custer Battlefield National Monument til Little Bighorn Battlefield National Monument.

Galleri

Henvisninger

Ekstern henvisning/Kilder 
 Little Bighorn Battlefield National Monument (på engelsk)
 Crazy Horse and Custer: The Parallel Lives of Two American Warriors / Stephen E. Ambrose. – 1975. 
 Forsideartikel i New York Times

USA's historie
Little Bighorn, Slaget ved
Little Bighorn, Slaget ved
Lakotaer
Montana
Oprindelige amerikanere i USA
George Armstrong Custer

Oberstløjtnant George Armstrong Custer (5. december 1839 – 25. juni 1876) var en amerikansk kavaleriofficer, bedst kendt for sit nederlag i slaget ved Little Bighorn mod en koalition af indfødte amerikanske stammer anført af høvdingen Sitting Bull og strategen Crazy Horse.

Han blev som 24-årig udnævnt til midlertidig (Brevet) general. Under den amerikanske borgerkrig udmærkede han sig ved en række dristige, men altid succesfulde kavaleriangreb, som gjorde ham til lidt af et idol hjemme i nordstaterne, hvor man kunne læse om hans bedrifter i aviserne. Han spillede desuden en stor rolle i krigens sidste dage, da hans tropper var med til at afskære sydstatshærens flugtrute. Efter borgerkrigen forsøgte han sig på de store sletter som den militære leder i kampen mod de indfødte amerikanere. Han fik en enorm presseomtale i forbindelse med et overraskelsesangreb i slaget ved Washita River den 27. november 1868. De indfødte amerikanere var svære at opspore om sommeren, hvorfor Custer forsøgte sig med et vintertogt.

Senere faldt han i unåde – måske af politiske årsager. Han blev dog taget til nåde igen, da den amerikanske hær simpelt hen ikke kunne finde de indfødte amerikanske krigere på deres fangstområder i Montana, Wyoming og South Dakota. Ved en ekspedition til Sioux-stammens hellige land: Black Hills i South Dakota fandt han rige guldforekomster. Det tiltrak mange eventyrlystne indvandrere, som overskred traktater indgået mellem regeringen og de indfødte amerikanere. Hvilket igen førte til øgede konflikter og endegyldigt til Slaget om Little Bighorn.

Efter Custers død nød han endnu en gang stor omtale som en legendarisk militær leder bl.a. takket være hustruens indsats. I de senere år diskuteres hans rolle fra en mere politisk synsvinkel, som gav mere plads til de indfødte amerikanere. Bl.a. kædes massakren ved Wounded Knee i 1890 sammen med Custers tilsvarende massakre mod kvinder og børn i 1868 samt hans forsøg på noget tilsvarende ved Little Bighorn i 1876.

George Custer er blevet portrætteret i film af følgende skuespillere Francis Ford (1912 to gange), Ned Finley (1916), Dustin Farnum (1926), John Beck (1926), Clay Clement (1933). John Miljan (1936), Frank McGlynn (1936), Paul Kelly (1940), Addison Richards (1940), Ronald Reagan (1940), Errol Flynn (1941), James Millican (1942), Sheb Wooley (1952), Douglas Kennedy (1954), Britt Lomond (1958), Philip Carey (1965), Leslie Nielsen (1966), Robert Shaw (1967), Wayne Maunder (1967 & 1990), Richard Mulligan (1970), Marcello Mastroianni (1974), Ken Howard (1977), James Olsen (1977), Gary Cole (1991), Josh Lucas (1993), Peter Horton (1996), William Shockley (1997) og Bill Hader (2009).

Generaler i Union Army
Generaler i United States Army
Personer fra Ohio
Elektronvolt

Elektronvolt (symbol eV) er en måleenhed for energi. Én elektronvolt er mængden af kinetisk energi en fri elektron vinder ved at blive accelereret gennem en elektrostatisk potentialforskel på én volt.

SI-enheden for energi er coulombvolt (C·V), bedre kendt som joule (J), og der gælder

 1 eV = 1,602 176 565 × 10-19 J
Den præcise værdi afhænger dog af ladningen af elektronen som skal bestemmes eksperimentelt. Derfor kan nye målinger i fremtiden ændre en anelse på omregningsfaktoren mellem elektronvolt og joule.

I praksis anvendes enheden ofte med præfiks, for eksempel kilo-elektronvolt (keV), mega-elektronvolt (MeV), gigaelektronvolt (GeV) eller teraelektronvolt (TeV).

Elektronvolt som enhed for masse, længde eller tid 
Inden for højenergifysikken regner man ofte med enheder hvor lysets hastighed  og den reducerede Planck-konstant  sættes lig med det enhedsløse tal 1.

I dette system er elektronvolt også en enhed for masse idet der gælder
 
jævnfør formlen E=mc².

Reciprokke elektronvolt (eV-1) er derimod enheden for tid eller længde idet der gælder
 
og
 

Ud fra disse sammenhænge mellem elektronvolt og kilogram, sekund samt meter kan man konstruere enheder for andre fysiske størrelser som potenser af elektronvolt.

Kilder/referencer 

 Russ Rowlett's: A Dictionary of Units of Measurement: electronvolt 

Energienheder
Varmekraftmaskine

En varmekraftmaskine er et apparat som kan hente mekanisk energi ud af en temperaturforskel eller trykforskel mellem to reservoirer.

Eksempler på varmekraftmaskine-kredsprocesser:
 Dampkraft-kredsprocesser. I disse cykler og motorer er arbejdsmediet på flydende og gasform:
 Rankine-kredsproces (dampmaskine)
 Regenerativ-kredsproces Mere effektiv end Rankine-kredsproces.
 Gas-kredsprocesser. I disse kredsprocesser, hvis motorer kaldes varmluftmotorer, er arbejdsmediet altid på gasform og evt. varme fås fra ekstern forbrænding:
 Carnot-kredsproces (ideel teoretisk varmekraftmaskine)
 Brayton-kredsproces eller Joule-kredsproces (gasturbine)
 Stirling-kredsproces (Stirlingmotor)
 Gas-kredsprocesser med intern forbrænding:
 ICE (eng. Internal Combustion Engine) Dansk: intern forbrændingsmotor:
 Ottomotor (f.eks. benzinmotor, Wankelmotor)
 Miller-kredsproces Forbedret Ottomotor.
 Dieselmotor
 Køling
 Carnot køling
 Absorptionskøling
 Varmepumpe

Ukendt indplacering 
 CO-motor, *Matt Keveney: Animated Engines, CO2

Se også 
 turbine, dampskib, rotor, stator, elmotor, bulldozer, kran, lastbil, damptromle, transport.

Eksterne henvisninger 

 Matt Keveney. Animated Engines: Coomber , Crankless , Revolving Cylinder , Beam Engine , Newcomen , Watt Beam , Grasshopper Beam , Animated Engines 
 Heat Engine
 Heat Engines: Rankine cycle 
 Howstuffworks "How does a Miller-cycle engine work?"
 Webarchive backup: Refrigeration Cycle Citat: "...The refrigeration cycle is basically the Rankine cycle run in reverse..."
 Red Rock Energy Solar Heliostats: Heat Engine Projects Citat: "...Choosing a Heat Engine..."

 
Transducere
Pixel

En pixel (sammentrækning af engelsk picture og element) er én af de mange prikker, ét af de mange punkter eller ensartet farvede felter, der tilsammen danner en todimensional matrix, udgør et digitalt billede eller alt indholdet som er vist på en skærm. Det kan fx være billedet vist på en computerskærm eller displayet på et digitalkamera, en mobiltelefon, en GPS-navigator, eller en anden elektronisk enhed, der er udstyret med et digitalt matrix-display. En pixel er den mindste enhed, der kan indscannes, vises på skærmen/displayet eller udskrives på en printer.

Jo flere pixels, der bruges i et billede, jo tættere på originalbilledet vil resultatet være. Antallet af pixels i et billede kaldes opløsningen. Den kan udtrykkes med ét enkelt tal – f.eks. 7 megapixel (mest brugt om digitalkameraers sensorer) – som to tal, bredde gange højde – fx 1280×1024 (XVGA-opløsning; hyppigst anvendt ifm. computerskærme) – eller (almindeligvis brugt om billedopløsning for billeder på papir) ét tal, f.eks. 300 ppi , såvel i bredden som højden.

Måleenheden ppi (pixels per inch), der anvendes i forbindelse med computerskærme, sensorer mv., bruges ofte (fejlagtigt) i flæng med dpi (dots per inch), der mest anvendes i forbindelse med beskrivelse af printeres og scanneres ydeevne. En god opløsning, som en moderne printer eller scanner som minimum skal kunne præstere, er 300 dpi (i bredden såvel som højden). Printerens eller scannerens opløsning kan som nævnt være forskellig bredde- og højdemæssigt, f.eks. 5760 pixels i bredden og 1440 pixels i højden for en given moderne printer af god kvalitet.

Kravene til opløsning varierer meget, afhængig af formålet. De største krav for en printer stilles, hvis printeren skal kunne udskrive farvebilleder i fotokvalitet. De største krav for en scanner stilles, hvis billedet, der skal indscannes foreligger som dias eller farvenegativer. På markedet findes scannere, der er særligt beregnet til indscanning af dias eller farvenegativer, såvel som der også findes printere, der er specielt beregnet til udskrivning af billeder i fotokvalitet.

Måleenheder 
Antallet af pixel angives ofte i enhederne

 kilopixel (1.000 pixel)
 megapixel (en million pixel, eller mere præcist 1.048.576 (220) pixels.
 gigapixel (1.000 megapixel, ca. 1.000.000.000 pixel)

Computergrafik
Typografi
Anholtlejren

Anholtlejren var en aktiv lejr i 21 år, fra 1982 til 2002. Den foregik på øen Anholt og var stiftet af nogle af Jes Bertelsens kursister.

Stifterne oprettede foreningen Corona, som udgav et blad af samme navn.

Lejren
Ølejre
Etableret i 1982
Ophørt i 2002
Radiomodtager

En radiomodtager, radiofonimodtager eller kort radio er et apparat, som kan modtage radiofoni og omsætte signalets modulation til en brugbar form. En radiomodtager kan fx forstærke signalet og sende lydsignal ud i en højttaler, hovedtelefoner - eller data ud i en udlæsningsenhed.

Radiomodtagere kan inddeles efter flere egenskaber. De nævnte inddelingers emner er de mest kendte - der er flere emner:

 Modulation der kan modtages - og modulation beregnet til digital eller analog fortolkning:
 analog radio
 AM-radio - anvender AM-modulation
 FM-radio - anvender FM-modulation
 SSB-radio - anvender SSB-modulation
 analog tv
 digital radio
 Morsesignal radiomodtager - også kaldet CW-modtager.
 DRM-radio - anvender Digital Radio Mondiale
 DAB-radio - anvender Digital Audio Broadcasting
 DVB-T2-Lite radio - anvender DVB-T2-Lite
 digitalt tv - anvendes til fjernsyn - anvender fx DVB modulation
 Frekvensbånd der kan modtages - fx:
 Langbølgeradio - modtager langbølgebåndet
 Mellembølgeradio - modtager mellembølgebåndet
 Kortbølgeradiomodtager - modtager større eller mindre dele af kortbølgebåndet
 Verdensmodtager eller verdensradio - modtager langbølgebåndet, mellembølgebåndet og især stort set hele kortbølgebåndet.
 Kommunikationsradiomodtager, kommunikationsmodtager - radiomodtager (typisk kortbølge men også andre bånd) med storsignalformåen, høj følsomhed, høj selektivitet - typisk med mange justeringsmuligheder. De markedsføres ikke til forbrugersegmentet, men derimod til professionelle.
 Ultra Wide Band - modtager signal, der breder sig meget frekvensmæssigt, men som fx består af tidsmæssigt smalle pulser.
 Forstærkerkomponent eller detektorkomponent teknologi:
 modtager baseret på elektronrør (radiorør)
 All American Five
 transistorradio
 diodemodtager
 krystalmodtager
 kohærermodtager - anvender en kohærer
 Radioforsats kredsløb - se radioforsats under afsnittet teknisk.
 Der findes mange radiomodtagere, som er tilgængelig via internettet; de kaldes internet-fjernstyrede radiomodtagere.
 Ikke radiofoni baseret: Internetradio (omfatter webradio), som anvender internettet som medium.

Teknisk 
En radiomodtager har altid en radioforsats - og kan fx have en forforstærker og en effektforstærker.

I radioantennen omdannes radiobølgerne til elektricitet. Den ledes nu via et antennekabel til forsatsen, som udvælger og forstærker den ønskede kanal i et bestemt frekvensinterval. Forsatsen foretager demodulering af det modulerede signal. I en gammeldags retmodtager detekteres signalet direkte på bærebølgens frekvens. Indførelsen af superheterodynmodtagere gav en bedre og mere stabil modtager: En stor del af radiomodtagere arbejder efter dette princip nu.

Se også 
 Radioamatør
 Radiotransceiver kort transceiver – er en sammenbygning af en transmitter (radiosender) og receiver (radiomodtager).
 S-meter

Referencer

Eksterne henvisninger 
 DR's radiofortællinger – klip fra arkivet 
 "Bella" og alle de andre. Radio- og TV-fabrikker i Danmark: 1925-1975 af Bjarne Dahlin Nielsen. 
 Frekvensoversigt for danske radiokanaler og -stationer
 Radiohistorisk Forening Ringsted
 Radio Historisk Forening Vest
Equalizer

En equalizer er et lydteknisk værktøj, der direkte oversat betyder "udjævner". Equalizerens primære opgave er at justere frekvensgangen via frekvensbåndskontrollerne, således at output linjesignal eller højttaler har en lineær frekvensgang. En equalizer kan hæve og sænke volumen i udvalgte frekvensbånd i lydspektrummet, hvorved de forskellige frekvensbånd optræder med en anden balance. Equalizere benyttes i forskellige sammenhænge, hvor der ønskes en manipulering af frekvenser, eksempelvis ved livekoncerter, musikindspilninger og i andre mediesammenhænge

Equalizere findes i flere formen, de mest anvendte er grafisk equalizer og parametrisk equalizer.

En equalizer indsættes typisk efter en forforstærker og før en effektforstærker.

Se også 
 effektforstærker
 elektronisk forstærker
 forforstærker
 mikser
 radiofoni
 radiomodtager
 radioforsats
 radiomodtager

Lydteknologi
Elektroniske apparater
Elektroniske filtre
Forforstærker

En forforstærker (eng. preamplifier eller pre-amp) er en elektronisk signalforstærker, der klargør et svagt signal, således at en effektforstærker kan behandle det. En forforstærker befinder sig sædvanligvis så tæt på signalkilden som mulig, for at undgå, at signalet bliver støjforurenet før processen. Forforstærkeren opgave er at kunne regulere audio via en volumenkontrol og vælge mellem forskellige input audiokilder.

Herudover kan den have:
moving-coil-MC-forstærker, moving-coil-transformator
Moving-magnet-MM-forstærker, RIAA-forstærker
Mikrofonforstærker
Digital-til-analog-konverter til en evt. digital indgang.
Analog-til-digital-konverter til en evt. digital udgang.
Balancekontrol
Monoknap
Frekvenskontroller, Bas- og diskant-kontroller.
Frekvenskontrol bypass knap.
Loudness-knap
High-blend

Kilderne (input) kan være:
Kassettebåndoptager
Spolebåndoptager
Tuner
Cd-afspiller
Pladespiller (moving-coil MC, Moving Magnet MM)
Mikrofon
Lyd fra:
Fjernsyn
Videomaskine
Dvd-afspiller
Digital indgang

Udgangene (output) kan være til:
Hovedtelefon
Digital udgang
Volumenkontrol reguleret linjeudgang til f.eks.:
Effektforstærker
Equalizer
Ufiltreret linjeudgang (Record out) til f.eks.:
Kassettebåndoptager
Spolebåndoptager
Videomaskine

Se også
radioforsats, elektronisk forstærker, effektforstærker, radiomodtager, mikser, equalizer.

Referencer 

Lydteknologi
Elektroniske apparater
Instrumentrelaterede musikbegreber
Guitar
Frekvensbånd

Et frekvensbånd (typisk forkortet til bånd) er et større frekvensinterval, som kan indeholde en eller flere radiokanaler. I forbindelse med radar anvendes betegnelsen radarbånd.

Radiofoni
Eksempler på europæiske frekvensbånd (ITU region 1) inden for radiofoni:
 LF (fra men ikke med 30 – 300 kHz)
 Langbølgebåndet (153 til 279 kHz)
 MF (fra men ikke med 300 – 3000 kHz)
 Mellembølgebåndet (520 kHz til 1700 kHz)
 Kortbølgebåndet (1705 kHz til 30 MHz)
 HF (fra men ikke med 3 MHz – 30 MHz).
 VHF (fra men ikke med 30 MHz – 300 MHz). Omfatter disse frekvensbånd:
 TV via VHF bånd I (47 MHz – 68 MHz, Kanal 2 – 4).
 FM via VHF bånd II også kaldet FM-båndet (87,5 MHz – 108 MHz). Dog er Japans FM-bånd på 76 – 95 MHz.
 TV via VHF bånd III (174 MHz – 230 MHz, Kanal 5 – 12).
 VHF DAB 11C 220,35 MHz
 VHF DAB 12C 227,36 MHz
 UHF (fra men ikke med 300 MHz – 3000 MHz). Omfatter disse frekvensbånd:
 433,92 MHz ISM-bånd (433,05-434,79 MHz)
 TV via UHF båndet (470 MHz – 694 MHz, Kanal 21 – 48):
 TV via UHF bånd IV (470 MHz – 606 MHz, Kanal 21 – 37)
 TV via UHF bånd V (Fra 2020: 606 MHz – 694 MHz, Kanal 38 – 48)  (mellem 2013-2020: 606 MHz – 790 MHz, Kanal 38 – 60) (Før 2013: 606 MHz – 862 MHz, Kanal 38 – 69)*** UHF IEEE L-bånd DAB 1452–1492 MHz
 S-båndet 2000 – 3000 MHz
 2,4 GHz ISM-bånd (2,4-2,5 GHz)
 SHF (fra men ikke med 3 – 30 GHz)
 C-båndet 3700 – 4200 MHz
 Ku1-båndet 10,9 – 11,75 GHz
 Ku2-båndet 11,75 – 12,5 GHz (DBS)
 Ku3-båndet 12,5 – 12,75 GHz
 Ka-båndet 18,0 – 20,0 GHz
 EHF (fra men ikke med 30 – 300 GHz)

Radarbånd

Radarbånd er en betegnelse for en måde at inddele frekvensområdet fra 1-110 GHz på. Især i amerikansk litteratur støder man ofte på betegnelser som "Ka-band", "Ku-band" og "X-band". Der er en lang historie bag denne nomenklatur.

Den oprindelige bølgelængde for søgeradarer var 23 cm. Dette blev kendt som L-båndet (for Long – engelsk for lang). Da kortere bølgelængder (10 cm) blev introduceret, blev disse kendt, logisk nok, som S-båndet, hvor S stod for Short (kort). Da ildledelsesradarer (3 cm bølgelængde) blev taget i brug, blev de kaldt X-bånd-radarer – fordi "X marks the spot" (X markerer stedet). Det var da håbet, at en mellemliggende bølgelængde ville kombinere begge bånds fordele. Dette var C-båndet (C for Compromise, kompromis).

Da tyskerne besluttede at indføre radarer med kort bølgelængde, valgte de bølgelængden 1,5 cm. Dette blev kendt som K-båndet (K for Kurtz, tysk for kort). Uheldigvis havde tyskerne dermed valgt et frekvensområde hvor elektromagnetisk energi nemt bliver absorberet af vanddamp, så K-båndsradarer var derfor ikke effektive i regn eller tåge. Efter krigen imødegik man dette problem ved at vælge frekvenser umiddelbart over (Ka-båndet for K-above, K-over) eller under (Ku-båndet for K-under).

De allertidligste radarer brugte meterlange bølgelængder. De fik betegnelsen P-båndet for Previous (tidligere).

Kilder/referencer

Se også 
 Båndplan
 Radioforsats
 Radiomodtager
 Fjernsynsmodtager

Eksterne henvisninger 
 it-styrelsen: Frekvensplanen 
 Traffic Radar Handbook – Frequency Spectrum (A) 
 Frequency and Wavelength ... Radio Band designation 
 radio codes and bands 

Radioteknik
Radiospektrum
Radiokanal

En radiokanal er normalt et mindre frekvensinterval, som anvendes til analog eller digital radiofoni. En radiokanal anvendes som en kommunikationskanal.

En radiokanal er resultatet af en opdeling af et transmissionsmedium, så mediet kan anvendes til at sende mange samtidige uafhængige informationsstrømme på hver sin kanal. For eksempel, kan en radiostation sende på 96,1 MHz mens en anden radiostation kan sende på 94,5 MHz. I dette tilfælde, er mediet blevet opdelt efter frekvens og hver kanal har en separat frekvens at sende på. Alternativt kunne man tildele hver kanal en gentagent tidssegment over hvilken der sendes — dette er kendt som time-division multiplexing og anvendes sommetider i digital kommunikation som fx mobiltelefoni.

For medier der er frekvensopdelte, er måden en senders udsendte frekvensinterval håndhæves på – og en modtager netop kun bringes til at lytte til den rigtige kanal (frekvensinterval), er ved hjælp af analoge filtre eller digitale filtre.

Begrebet benyttes i daglig tale ofte til at beskrive den radiostation, man kan høre på kanalen. For eksempel: "P3 er en god radiokanal."

Kilder/referencer

Se også 
radiomodtager, fjernsynsmodtager, frekvensbånd, international nødfrekvens

 Kanal
Radioteknik

en:Radio channel
1862

Konge i Danmark: Frederik 7.  1848-1863

Se også 1862 (tal)

Begivenheder

Februar 

 6. februar - tropper under ledelse af Ulysses S. Grant vinder den første større sejr for Nordstaterne, da de indtager Fort Henry i Tennessee

Marts 

 23. marts - slaget ved Kernstown

April 
6. april – 7. april - Under den Amerikanske borgerkrig besejrer Nordstateren Army of the Tennessee og Army of the Ohio Sydstaternes Army of Mississippi ved Slaget ved Shiloh i Tennessee, hvorved general Grant forvandler truende nederlag til sejr 
20. april - Louis Pasteur afslutter sin første test af pasteurisering, idet en krukke, som har været forseglet siden 3. marts, åbnes på et møde i det franske akademi 
29 april - 100.000 føderale soldater gør sig klare til at indtage Corinth, Mississippi

Maj 

 24. maj - Westminster Bridge over Themsen åbnes

Juni 
 11. juni - skandinavisk studentermøde i København
 25. juni – 1. juli Syv dages slaget i den amerikanske borgerkrig tvinger Unionen til at trække sin hær væk fra Richmond

August 

 30. august - i det andet slag ved Bull Run i Virginia under den amerikanske borgerkrig slår Stonewall Jackson og hans styrker unionstropperne

September 
 2. september Jernbanen mellem Århus og Randers åbner.
 17. september – Slaget ved Antietam i den amerikanske borgerkrig. Det blodigste endagsslag i hele krigen
 20. september - Monumentet Ruslands årtusinde afsløres for offentligheden i fejringen af Ruslands første 1000 år 
22. september - USA's præsident Abraham Lincoln erklærer alle slaver frie fra 1. januar 1863
24. september - Otto von Bismarck udnævnes til ministerpræsident i Preussen af Kong Wilhelm 1. af Preussen

November 

 4. november - Richard Gatling patenterer maskingeværet, som kan affyre 1200 skud i minuttet
6. november - der etableres telegrafforbindelse mellem New York og San Francisco

Født 
 29. januar – Frederick Delius, engelsk komponist (død 1934).
 4. februar – Hjalmar Hammarskjöld, svensk politiker, Sveriges statsminister 1914–1917  (død 1953).
 8. juni – Hans Trojel, dansk apoteker og grundlægger (død 1935).
 22. august – Claude Debussy, fransk komponist (død 1918).
 13. oktober - Mary Kingsley, engelsk forfatter og opdagelsesrejsende (død 1900).
26. oktober - Hilma af Klint,  svensk kunstner, antroposof (død 1944).
 25. november – Ethelbert Nevin, amerikansk komponist (død 1901).
 18. december – Ove Krak, dansk forlægger (død 1923).
 20. december - Balthazar Schnitler, norsk forfatter, dramatiker og foredragsholder. (død 1913).

Dødsfald 
 10. januar – Samuel Colt – amerikansk våbenfabrikant. 47 år.
 24. februar – B.S. Ingemann, dansk digter.

Litteratur 
 De elendige (Les Misérables) – Victor Hugo

Eksterne henvisninger 

62
1879

Konge i Danmark: Christian 9. 1863-1906 

Se også 1879 (tal)

Begivenheder

Januar 
 11. januar - Zulukrigen begynder 
22. januar – I zulukrigen i Sydafrika bliver omkring 1.300 britiske soldater dræbt i slaget ved Isandlwana

Februar 
 17. februar – Russiske nihilister forsøger forgæves at myrde zar Alexander i Sankt Petersborg

Oktober 
21. oktober - Thomas Alva Edison præsenterer den første brugbare kultråds glødelampe. Den har en brændetid på godt 12 timer.
27. oktober - Ørstedsparken i København åbnes for publikum

November 
4. november - kasseapparatet patenteres af James Ritty, som har en saloon i Dayton, Ohio
8. november - historikeren Kristian Erslev forsvarer sin disputats
27. november - den franske nationalforsamling flytter fra Versailles til Paris

December 
 28. december – broen over Tay i Skotland styrter sammen under et persontog – over 70 personer omkommer
 31. december – Thomas Edison demonstrerer sin opfindelse glødelampen i Menlo Park, New Jersey

Udateret 
 PSOE, Spaniens socialistiske parti grundlægges

Født 
 1. januar – Edward Morgan Forster, engelsk forfatter (død 1970).
 1. januar – Wilhelm Fried, grundlægger af Fox Films (død 1952).
 11. marts – Niels Bjerrum, dansk kemiker (død 1958)
 14. marts – Albert Einstein, tysk-amerikansk fysiker (død 1955).
 20. maj - Elspeth Douglas McClelland, engelsk suffragette og arkitekt (død 1920).
 16. juni – Sigurd Swane, dansk maler og forfatter (død 1973).
 7. oktober – Joe Hill, svensk-amerikansk fagforeningsaktivist, syndikalist, protestsanger og digter. (henrettet, død 1915).
 7. november – Lev Trotskij, russisk revolutionær (myrdet, død 1940).
 29. november – Jacob Gade, dansk komponist (Tango Jalousie) (død 1963).
 18. december – Paul Klee, schweizisk maler.  (død 1940).
 30. december – Ramana Maharshi, indisk mytiker (død 1950).

Dødsfald 
 9. juni - Eduard Osenbrüggen, tysk retslærd (født 1809).
 22. juni - William Charles Cotton, engelsk præst, missionær og biavler (født 1813)
 5. november – James Clerk Maxwell, skotsk matematiker og teoretisk fysiker. (født 1831).

Eksterne henvisninger 

79
1887

Konge i Danmark: Christian 9. 1863-1906 

Se også 1887 (tal)

Begivenheder

Marts 
 6. marts - Portugal afholder parlamentsvalg

April 
 4. april - Susanna Salter, verdens første kvindelige borgmester, vælges i Argonia i Kansas i USA

Maj 

 23. maj - de franske kronjuveler sælger for 6 millioner francs (og det var mange penge den gang)

Juni 

 21. juni - Droning Victoria kan holde 50 års jubilæum på tronen

Juli 
 12. juli – Odense Boldklub stiftes under navnet Odense Criketklub

September 

 7. september - Dronning Louises Bro åbnes for færdsel
 17. september - indvielse af Den Engelske Kirke

Udateret 
 Plansproget Esperanto opfindes af L.L. Zamenhof
 Wilhelm Hellesen opfinder tørelementbatteriet.

Født 
 1. januar – Wilhelm Canaris, tysk admiral (død 1945).
 3. marts – Jan Petersen, norsk arkæolog og forfatter (død (1967).
 30. maj – Emil Reesen, dansk komponist og dirigent (død 1964).
 25. juni – George Abbott, amerikansk dramatiker (død 1995).
 3. juli - Elith Pio, dansk skuespiller (død 1983).
 7. juli – Marc Chagall, russisk billedkunstner (død 1985).
 21. september – Peter Malberg, dansk skuespiller (død 1965).
 24. september – Svend Dahl, dansk rigsbibliotekar (død 1963).
 2. oktober – Violet Jessop, irsk-argentinsk sygeplejerske og stewardesse (død 1971).
 4. oktober – Francis Bull, norsk litteraturhistoriker mm. (død 1974).
 17. november – Bernard Law Montgomery, britisk general og feltmarskal (død 1976).
 23. november – Boris Karloff, engelsk skuespiller (død 1969).
 28. november - Ernst Röhm, tysk officer og chef i SA (død 1934).
 1. december – Axel Poulsen, dansk billedhugger (død 1972).
 12. december – Aage Fønss, dansk skuespiller (død 1976).

Dødsfald 
 30. april – J.C. Jacobsen, dansk brygger og mæcen (født 1811).

Billeder

Eksterne henvisninger 

87
1766

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766 – Christian 7. 1766 – 1808

Se også 1766 (tal)

Begivenheder 
 I Østrig tager Maria Theresia sin søn kejser Josef 2. til medregent, trods deres fundamentale uenighed.
 8. november vies Christian 7. til sin 15-årige kusine Caroline Mathilde.

Født 
 17. februar – Thomas Malthus, engelsk økonom. (død 1834).

Dødsfald 
 1. januar – James Francis Edward Stuart, kaldet "the Old Pretender", som to gange uden held forsøgte at invadere Skotland for at vinde den britiske trone, dør i Rom.
 14. januar – Frederik 5.
 25. november – Johann Maria Farina, opfinder Eau de Cologne

Litteratur

Eksterne henvisninger 

66
William Thomson

William Thomson bedre kendt som Lord Kelvin (født 26. juni 1824, død 17. december 1907) var en irsk-skotsk fysiker, matematiker og ingeniør.

William Thomson var professor ved Glasgow University i mere end 50 år. Ud over at lægge navn til temperaturskalaen kelvin (K), at udlede værdien for det absolutte nulpunkt og yderligere styrke fysikkens og især thermodynamikkens grundsætninger, var han hovedmanden bag udlægningen af nogle transatlantiske telegrafkabler.

Eksterne henvisninger 

Personer fra Skotland
Matematikere fra Storbritannien
Fysikere fra Storbritannien
Ingeniører fra Storbritannien
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Briter i 1800-tallet
Briter i 1900-tallet
Præsidenter af Royal Society
Personer fra Belfast
Præsidenter af Royal Society of Edinburgh
1824

Året 1824 startede på en torsdag.

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839 

Se også 1824 (tal)

Begivenheder 
 Udateret
 Joseph Aspin får patent på portlandcement.
 "Forordning om præsternes embede, med hensyn til ægteskab." En ægteskabslovgivning.
 Anders Sandøe Ørsted bliver generalprokurør
 Kingittorsuaq-runestenen findes

Marts 
 5. marts - efter at en burmesisk hær er gået ind i Bengalen i et forsøg på at fordrive englænderne fra Indien, erklærer Storbritannien officielt krig mod Burma, i den første Burma-krig

April 

 30. april - en forordning præciserer, at konfirmation er en betingelse for at kunne blive viet og stå fadder

Oktober 
4. oktober - Mexico indfører en ny forfatning og bliver en føderal republik

Født 
 21. januar – Thomas Jonathan Jackson. Amerikansk officer, general i sydstaternes hær under den amerikanske borgerkrig. Død 10. maj 1863.
 2. marts – Bedrich Smetana, tjekkisk komponist.
 27. marts – Virginia Louisa Minor, anmerikansk kvindesagsforkæmper. Død 1894.
 26. juni – William Thomson, skotsk fysiker, matematiker og ingeniør.
 4. september – Anton Bruckner, østrigsk komponist

Dødsfald 
 5. februar – Henrich Callisen, dansk læge og kirurg (født 1740).

Litteratur

Musik 
 7. maj – Beethovens 9. symfoni uropføres i Wien.

Eksterne henvisninger 

24
Svensk Folkeparti

Svensk Folkeparti (SFP, finsk: Ruotsalainen kansanpuolue, svensk: Svenska folkpartiet) er et politisk parti i Finland, grundlagt af Axel Lille i maj 1906. 

Svenska folkpartiet er et borgerligt parti som arbejder for den finlandssvenske befolkningsgruppes rettigheder og interesser i Finland.

Noter

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Svenska Folkpartiets hjemmeside

Liberale partier
Politiske partier i Finland
Mindretalspartier
Etableret i 1906
Forstærker

Ordet forstærker har flere betydninger:
 Bremseforstærker – en anordning der øger effekten af en Bremse (mekanik)
 Forstærker (musik) – en del af et stereoanlæg der skal forstærke lyd (eng. amplifier) (en sammenbygningen af en forforstærker og en effektforstærker)
 Elektronisk forstærker – et elektronisk kredsløb, der indeholder aktive forstærkende komponenter
 Antenneforstærker – en enhed som forstærker et elektrisk signal fra en radioantenne eller tv-antenne
 Nutidsformen af "at forstærke".
Paverækken

Dette er en liste over paver, den romersk-katolske kirkes overhoved. Paverækken strækker sig tilbage til apostlen Peter.

1. årtusinde

1. århundrede

2. århundrede

3. århundrede

4. århundrede

5. århundrede

6. århundrede

7. århundrede

8. århundrede

9. århundrede

10. århundrede

2. årtusinde

11. århundrede

12. århundrede

13. århundrede

14. århundrede

15. århundrede

16. århundrede

17. århundrede

18. århundrede

19. århundrede

20. århundrede

3. årtusinde

21. århundrede

Noter

Se også 

 Liber Pontificalis

Kristendom

Lister over personer

nn:Pave#Liste over pavar
Amerikanske præsidenter

Dette er en liste over amerikanske præsidenter, siden USA's forfatning trådte i kraft i 1789. Listen viser også deres regeringstid, parti og vicepræsidenter. Farverne symboliserer partiet, de tilhørte.

Nummereringen viser, hvilket nummer i rækken de var som præsident, og der gøres ikke forskel på, om de sad én eller to perioder. Eneste undtagelse fra denne regel er Grover Cleveland, som sad i to ikke på hinanden følgende perioder. Han tælles derfor både som USA's 22. og 24. præsident. 

Frem til den 20. forfatningstilføjelse blev vedtaget 23. januar 1933 trådte den nye præsident ind i stillingen 4. marts. Efter dette tillæg blev datoen sat til 20. januar, og den første præsident, som blev taget i ed på denne dato, var Franklin D. Roosevelt, da han begyndte sin anden termin som præsident i 1937.

Præsidenter

Amerikanske præsidenter der er blevet myrdet 
Fire af USA's præsidenter er omkommet ved attentater:
 Abraham Lincoln blev skudt i Ford's Theatre 14. april 1865. Døde af sine kvæstelser dagen efter
 James Garfield blev skudt 2. juli 1881. Døde af sine kvæstelser 2 måneder senere
 William McKinley blev skudt 6. september 1901. Døde af sine kvæstelser en uge senere
 John F. Kennedy blev skudt og dræbt i Dallas 22. november 1963

Andre links 

 Amerikanske vicepræsidenter

Fodnoter

Eksterne henvisninger 

 Det Hvide Hus' side om de amerikanske præsidenter
 Biografiske facts om de amerikanske præsidenter
 Hauenstein Center for studier vedrørende præsidenterne

 
Lister over præsidenter
Præsidenter
Lister over regeringsledere
Regnorme

Regnorme (Lumbricidae) er en familie i rækken ledorme. De er kendt for at være til gavn i haven, idet de forbedrer jordens kvalitet.

Regnorme har ingen egentlige øjne, men kan skelne mellem lys og mørke. De ånder gennem huden.

Parring 
Hos kønsmodne dyr findes et opsvulmet parti på den forreste tredjedel af kroppen. Denne del kaldes bæltet eller sadelen (clitellum). Når regnorme parrer sig, anbringer de bugen mod hinanden og hovedet i hver sin retning. Sadelen udskiller da et slimet sekret, der omgiver dyrenes midterparti. I dette slimhylster glider sæden i et par render hen til hver af dyrenes sædgemmer. Parringen kan vare nogle timer. Senere dannes ægkokoner i sadelen og sæden fra sædgemmerne udgydes over æggene. Fra disse æg kryber ungerne færdigudviklede ud efter nogle uger.

Jordforbedring 
Regnormene giver god muldjord, da de omsætter en masse henfaldende organisk stof. Desuden ilter regnormenes gange jorden, så den bliver let og luftig. På den måde trives planter og mikroorganismer bedre, ligesom regnvandet bedre siver ned i jorden.

Klassifikation

Arter 
I Danmark findes der omkring 20 arter af regnorme. Blandt andre:
 Stor regnorm, Lumbricus terrestris
 Lang regnorm, Aporrectodea longa

Slægter 
 Allolobophora
 Aporrectodea
 Aporrectodea calignosa
 Aporrectodea rosea
 Aporrectodea trapezoides
 Aporrectodea turgida
 Bimastos
 Dendrobaena
 Dendrodrilus
 Eisenia
 Eiseniella
 Eophila
 Helodrilus
 Octodrilus
 Octolasion
 Underfamilie: Lumbricinae
 Lumbricus
 Lumbricus castaneus
 Lumbricus rubellus
 Lumbricus terrestris (Stor regnorm)
 Underfamilie: Diporodrilinae
 Diporodrilus

Se også 
 Humus

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Havenyt om regnorme
 Genome size estimates for some oligochaete annelids Arkiveret udgave fra 2012.
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Family Lumbricidae

Ledorme
Vinter-OL

Vinter-OL, også kaldet de olympiske vinterlege er en international multi-sportsbegivenhed som afholdes hvert fjerde år. Fra 1994 afholdes vinter-OL forskudt i forhold til sommer-OL, således at der hvert andet år afholdes enten sommer- eller vinter-OL.

Vinter-OL blev første gang afholdt i Chamonix i Frankrig i 1924, men da havde man allerede afholdt konkurrencer i vinteridræt under sommer-OL i London i 1908 (kunstskøjteløb) og i Antwerpen i 1920 (kunstskøjteløb og ishockey). De olympiske vinterlege blev afholdt hvert fjerde år fra 1924 til 1936. I 1940 blev de planlagte konkurrencer aflyst i Japan på grund af anden verdenskrig. Fra 1948 fortsatte legene hvert fjerde år frem til 1992, da man besluttede at forskyde denne cyklus sådan at vinterlegene og sommerlegene ikke længere afholdes i samme år. De næste vinterlege blev derfor afholdt allerede i 1994. Siden dengang har legene igen været arrangeret med fire års mellemrum.

Vinter-OL er afholdt på tre kontinenter, i 11 forskellige lande, men aldrig på den sydlige halvkugle. USA har arrangeret legene fire gange (i 1932, 1960, 1980 og 2002), mens Frankrig har arrangeret legene tre gange (1924, 1968 og 1992). Seks lande har afholdt legene to gange: Schweiz (1928 og 1948), Norge (1952 og 1994), Italien (1956 og 2006), Østrig (1964 og 1976), Japan (1972 og 1998) og Canada (1988 og 2010). Tre lande har afholdt vinter-OL én gang: Tyskland (1936) Jugoslavien (1984) og Rusland (2014). IOC har tildelt Pyeongchang i Sydkorea vinter-OL i 2018.

Sportsgrene 
 Bobslæde, siden 1924 (undt. 1960)
 Curling, i 1924 og siden 1998
 Ishockey, siden 1924 [a]
 Kælkning, siden 1964
 Nordisk kombineret, siden 1924
 Skeleton, 1928, 1948 og siden 2002
 Skihop, siden 1924
 Skiløb
 Alpine discipliner, siden 1936
 Nordiske discipliner, siden 1924
 Freestyle ski, siden 1992
 Skiskydning, siden 1960 [b]
 Skøjteløb
 Hurtigløb på skøjter, siden 1924 (kortbane siden 1992)
 Kunstskøjteløb, siden 1924 [c]
 Snowboard, siden 1998
[a] I 1920 afholdtes en Ishockey-turnering ved Sommer-OL i 1920.[b] IOCs hjemmeside betragter mændenes Militært patruljeløb ved 1924-legene som en skiskydnings disciplin.[c] Der blev afholdt kunstskøjteløb ved Sommer-Ol i 1908 og 1920.

Værtsbyer for vinter-OL 

Tallet i parentes angiver, hvor mange gange der har været afholdt vinter-OL det pågældende sted (by/land).

Deltagende nationer

Se også 
 Olympiade
 Olympiske lege
 Olympiske sportsgrene
 Sommer-OL

Eksterne henvisninger/kilder 
 Officiel hjemmeside for de Olympiske Lege
Segway PT

En Segway Personal Transporter (tidligere Segway Human Transporter) er en motoriseret, selv-balancerende transportenhed, der blev opfundet og designet af Dean Kamen.

Den har tidligere gået under navnene IT og Ginger.

Færdselsregler 
I Danmark har Færdselsstyrelsen iværksat et forsøg, hvor Segway må bruges på samme måde som cykler i forhold til Færdselsloven. Forsøget startede 1. marts 2010 og er siden blevet forlænget flere gange, denne gang til 2014.

Det danske politikorps har i 2012 iværksat en forsøgsgruppe, hvor man tester brugen af Segways til politi-patruljer. Segwayen skal indtil videre testes af lokalbetjente i Albertslund, Brøndby, Ishøj, Høje-Taastrup, Ballerup og Herlev, og forsøget vil løbe over en måned.

Billedgalleri

Se også 
 Transport
 Moller Skycar

Referencer

Ekstern henvisning 

 Segways hjemmeside (på engelsk)

Elkøretøjer
1726

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730

Se også 1726 (tal)

Begivenheder 
 1. juni - København får eneret i Danmark på import af de 4 vigtigste importvarer - salt, vin, tobak og cognac (dog kunne Ålborg også importere salt) for at stimulere indenrigsskibsfarten og komme de omfattende smuglerier til livs
 27. juni – Storbrand ødelægger Viborg Domkirke, kun murene og hvælvingen står tilbage
 Jonathan Swift udgiver Gullivers rejser.

Født 
 24. august – Peter Cramer, dansk maler (død 1782).
 7. september – François-André Danican Philidor, fransk skakspiller og komponist.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

26
Cantabile

Cantabile kan have flere betydninger:

 Cantabile (musikudtryk) – et musikalsk udtryk, der betyder syngende.
 Cantabile (digtsamling) – en digtsamling af Prins Henrik.
 Cantabile (symfonisk suite) – en komposition af Frederik Magle
 Cantabile 2 – et egnsteater i Vordingborg
 Cantabile (færøsk kor)
Forte

Forte har flere betydninger:
Forte (område) – område omkring gadekær
Forte (musik) – (også f.) musikudtryk for stærkt eller kraftigt.

Bemærk 
Fort hedder forter i flertal