Gnavere

Gnavere (Latin:Rodentia) er en gruppe af pattedyr med rodåbne fortænder (fortænder der vokser hele livet). Gnaverne er den største (artsrigeste) orden af pattedyr.

Levevis og udseende 
Gnaverne omfatter dyr med vidt forskellig levevis. Nogle lever i træerne, andre på jorden, og mange graver gange. I størrelse varierer de fra dværgmusen på 5-8 gram til det sydamerikanske kapivar, der kan veje over 50 kg. De aller fleste gnavere er planteædere og de spiller en stor rolle som bytte for hovedparten af de kødædende dyr. Gnaverne er udbredt i alle verdensdele, og til dem hører nogle af de alvorligste skadedyr.

Tænder 
Karakteristisk for gnaverne er tandsættet, der er et velegnet gnaveredskab. Fortænderne, gnavertænderne, sidder langt fremme i munden og adskilt fra kindtænderne med et stort tandløst mellemrum. Der er to fortænder i overkæben og to i underkæben. De er lange og krumme og stedsevoksende, så de kan holde trit med det slid, der forårsages af gnavningen. F.eks. vokser fortænderne 2,7 mm om ugen hos rotten. Kun forsiden og noget af sidefladerne er beklædt med en ofte brunlig emalje. Bagsiden består af tandben. Da emalje er hårdere end tandben, slides fortænderne skråt i spidsen, så de bliver skarpt mejselformede. Antallet af kindtænder i hver kæbehalvdel varierer mellem 3 og 5. De er forskelligt bygget alt efter føden. Hos eksempelvis studsmusene, der lever af seje plantedele, er kindtænderne rodåbne og stedsevoksende med høje kroner, der har skarpe, foldede emaljelister, hvilket gør at tænderne tåler et stort slid.

Hareskår 
Hos de fleste gnavere er overlæben spaltet i et såkaldt hareskår, så fortænderne kan bevæge sig uhindret. Desuden er læberne hos mange gnavere fortykket ud for mellemrummet mellem fortænder og kindtænder. Denne fortykkelse kan skydes ind i mellemrummet og afspærre den bageste del af munden, så spåner og lignende ikke kan komme ind i munden under gnavningen.

Systematik 
Trods genetiske undersøgelser er der stadig usikkerhed om, hvordan gnaverne er indbyrdes beslægtede.
I Mammal Species of the World har Carleton og Musser (2005) foreslået en opdeling med fem underordner, 33 familier, 481 slægter og 2277 arter:

Orden Rodentia
 Underorden Anomaluromorpha
 Familie Anomaluridae: skælhaleegern
 Familie Pedetidae: springharer
 Underorden Castorimorpha
 Familie Castoridae: bævere
 Familie Geomyidae: taskerotter
 Familie Heteromyidae: taskemus
 Underorden Hystricomorpha
 Familie incertae sedis Diatomyidae: Laonastes aenigmamus
 Familie Ctenodactylidae: gundier
 Familie Bathyergidae: muldvarpegnavere
 Familie Hystricidae: hulepindsvin
 Familie Petromuridae: klipperotte
 Familie Thryonomyidae: sukkerrør-rotter
 Familie Abrocomidae: rottechinchillaer
 Familie Capromyidae: hutiaer
 Familie Caviidae: marsvin, mara, flodsvin
 Familie Chinchillidae: chinchillaer
 Familie Ctenomyidae: kamrotter
 Familie Dasyproctidae: agoutier
 Familie Cuniculidae: pacaer
 Familie Dinomyidae: pacarana, Guinea-zilla
 Familie Echimyidae: pigrotter
 Familie Erethizontidae: træpindsvin
 Familie Myocastoridae: bæverrotter
 Familie Octodontidae: deguer
 Underorden Myomorpha
 Familie Dipodidae: kængururotter, springmus
 Familie Calomyscidae: musehamstere
 Familie Cricetidae: studsmus (lemminger, markmus, hamstere, mankerotte, amerikanske mus...)
 Familie Muridae: ægte mus (husmus, brun rotte, ørkenrotter,...)
 Familie Nesomyidae: hamsterrotter, klatremus, afrikansk hamster, madagascar-rotter, klippemus
 Familie Platacanthomyidae: pig-syvsovere
 Familie Spalacidae: blindmus, muldvarperotter, rodrotter
 Underorden Sciuromorpha
 Familie Aplodontiidae: bæveregern
 Familie Gliridae (også Myoxidae): syvsovere
 Familie Sciuridae: egern (murmeldyr)

Kilder og eksterne henvisninger 

 2005-07-12, Sciencedaily: Rodent Social Behavior Encoded In Junk DNA Citat: "..."It was considered junk DNA because it didn't seem to have any function," noted Hammock..."