alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Krongods

Krongods var det gods, bona regalia, som kongen som rigets overhoved siden middelalderens begyndelse rådede over, på dansk under navn af kongelev og alminding (herunder mindre øer og ubeboede skovområder), og som var tænkt som grundlag for kongens almindelige finanser sammen med danefæ, vragret og strandret (modsat patrimonium eller fædrenearv, som var kongens private gods, og som han kunne råde frit over). Allerede i løbet af middelalderen synes dette skel imidlertid at være forsvundet og alt gods som værende til kongens rådighed.

Krongodset blev oprindeligt styret fra kongsgårde, senere fra kongelige slotte med deres ladegårde, hvilke tillige blev sæde for forvaltningen af lenene (når de kongelige rettigheder ikke var overdraget andre).

Fra tid til anden foretog kongemagten ransagninger for at undersøge, om alt gods i privat besiddelse var sket retmæssigt eller uretmæssigt og i givet fald (hvis det var sket uretmæssigt) ved reduktion tilbageføre det til krongodset.

Danmark 
Under Christoffer 1. blev det ved lov fastslået, at i tilfælde af forbrydelse mod majestæten skulle "forbrudt gods" tilfalde kronen, ikke patrimoniet.

Efter reformationen kom de fleste af kirkens tidligere enorme besiddelser ind under krongodset, enten øjeblikkeligt, som ved bispedømmer og byklostre, eller mere gradvist eller kun delvist ved hhv. landklostre og domkapitler. Dette gods blev ofte samlet til enheder ved mageskifter,disse enheder dannede blandt andet grundlag for 1600- og 1700-tallets rytterdistrikter.

Efter enevældens afskaffelse i 1848–49 overgik næsten al krongods til den danske stat.

Sønderjylland 
I 1700-tallet opkøbte kongen store dele af adelsgodset i Sønderjylland. I den preussiske tid blev det sønderjyske krongods omdannet til domænegårde. Efter Genforeningen i 1920 blev disse store gårde udstykket til husmandsbrug.

Færøerne 

På Færøerne kaldes krongodset for Kongsjord.

Tyskland 
Før år 1800 blev de tyske fyrsters krongods kaldt Kammergut eller
Kameralgut. I 1800-tallets Tyskland blev statslige domæner, der blev stillet til rådighed for fyrsternes nærmeste familie, kaldt for Thronlehen. Under Weimarrepublikken kom staten og de tidligere fyrster i strid om statsdomænernes fremtid.

Litteratur 

 Jerker Rosén, Magnús Már Lárusson: "Krongods" (Kulturhistorisk Leksikon for nordisk middelalder, 2. udgave; Rosenkilde og Bagger 1982; sp. 434-438)
 Carsten Porskrog Rasmussen: "Kronens gods" (Per Ingesman og Jens Villiam Jensen: Danmark i Senmiddelalderen; Aarhus Universitetsforlag 1994; ; s. 69-87)

Eksterne henvisninger 

 Anders Andrén: "Städer och kungamakt – en studie i Danmarks politiska geografi före 1230" (Scandia, bind 49 (1983), nr 1; s. 31-76)

Danmarks historie
Monarki
Olympen (bjerg)

Olympen (græsk: Ὄλυμπος Ólympos) er med en højde på 2.917.73  moh. Grækenlands højeste bjerg. Bjerget var stedet, hvor de tolv olympiske guder boede på, ifølge græsk mytologi.

Da bjerget står ret isoleret i forhold til de nærmeste bjerge af samme højde, har der udviklet sig en meget artsrig og enestående vegetation med mange endemiske arter på de højeste dele af det.

Nationalpark 
Grækenlands højeste bjerg, var den første region i landet, der blev erklæret nationalpark i 1938, og som derfor fik særlige beskyttelsesregler.

Formålet med denne erklæring var "... at bevare regionens naturlige miljø, dvs. den vilde flora, fauna og det naturlige landskab samt dens kulturelle og andre værdier ...". Desuden har erklæringen til formål at fremme videnskabelig forskning sammen med miljøuddannelse for offentligheden og udvikling af turismen i regionen. Særlige love forbyder alle former for udnyttelse på bjergets østlige side i et område på ca. 4 000 ha, som er parkens kerne. Et større område omkring denne kerne er blevet udpeget som "nationalparkens randzone", således at forvaltningen og udnyttelsen af området skal foregå på en sådan måde, at det ikke påvirker beskyttelsen af kernen negativt. På nuværende tidspunkt er parken blevet udvidet til 240 km². Administrativt hører den til præfekturerne Pieria og Larissa og specifikt til kommunerne Diou-Olympou og Katerinis (Pieria) og Τempon og Elassonas (Larissa). Det laveste punkt er 600 moh. og dens højeste punkt, Mytikas, er 2917.727 meter. I 1981 erklærede UNESCO Olympus for "Biosfærereservat".
Siden 2014 har den også været på Tentativlisten med henblik på optagelse som en blandet kultur- og naturarv på UNESCO's verdensarvsliste.
Ved byen Litochoro ligger  der åbnede i juni 2016. Her informeres de besøgende om geologi, arkæologiske steder, mytologi, klostre, planter, dyr og andre emner, der berører Olympus-bjerget. Vandrere vil få hjælp fra professionelle rangers, og en guide tilbyder ture for grupper i bjergområdet.

Se også 
 Olympiske ild
 Olympia (helligdom i oldtiden)
 Antikkens olympiske lege - holdtes til ære for kong Zeus
 Titanomachien - de olympiske guders oprør; mytisk krig mellem gudedynastierne titaner og kronider
 Præ-olympiske guder

Kilder og henvisninger 
 

Græsk mytologi
Bjerge i Grækenland
Nationalparker i Grækenland
Biosfærereservater under UNESCO
Vildtbane

En vildtbane er et stort samlet jagtdistrikt. De mest kendte var forbeholdt kongen. Han afholdt jagter med hovbønderne som klappere. Bønderne måtte også finde sig i, at vildtet græssede på markerne. 

Begrebet går tilbage til 1200-tallet, men især Frederik 2. samlede store områder ved mageskifter af det gamle klostergods, og den Nørrejydske vildtbane strakte sig fra Horsens til Viborg, med Skanderborg som centrum.
Skanderborg var nok det distrikt, der var rigest på vildt, og der var store mængder vildsvin, men man jagtede også ulve. 

Der blev i 1742 opsat vildtbanesten af granit omkring hele Skanderborg vildtbane, der var blevet reorganiseret i forbindelse med oprettelsen af rytterdistriktet.

Også i Koldinghus Len besad kongen en stor vildtbane, og i annalerne findes mange beretninger om behandlingen af skovtyve og krybskytter. 

Blev en adelsmand grebet i ulovlig jagt på en kongelig vildtbane kom han i fængsel, mens alle andre blev hængt. Bøndernes hunde skulle have det ene forben hugget af ved knæet, så de ikke kunne jage på forbudte områder. 

Som tilholdssted for kongerne i forbindelse med jagterne lå der rundt i områderne en række jagthuse eller kongsgårde. Ved Grønbæk kan man se de udgravede ruiner af en sådan, der i øvrigt kaldes Erik Glippings Jagthytte, idet Erik Glipping ifølge overleveringen overnattede her natten før mordet i Finderup Lade. Jagthusene fungerede ofte som herberg for kongerne under rejse. I arkiverne har man fundet adskillige kongebreve, som er udstedt under ophold på kongsgården i Kragelund, og foruden de her nævnte to steder ved man, at der har været kongelige jagtgårde i Sdr. Vissing, Rye, Them, Løgager og Sebstrup.

Vildtbanesten er i lighed med milepæle fredede.

Kilde 

Feudalisme
Ås (geologi)

En ås er en aflang bakke, som er dannet af smeltevandsaflejringer i en tunnel under en gletsjer. Inde i gletsjeren er der sten (sedimenter fra Norge, Sverige og Finland). 
Under gletsjeren løber der vand i en tunnel. Når gletsjeren smelter meget, løber der meget vand. I vandet er der store og små sten/sedimenter fra gletsjeren, som bliver lagt (aflejret) på jorden, når vandet ikke strømmer så hurtigt. Når vandet strømmer helt langsomt, aflejres små sten, og når der er mere vand i tunnelen, bliver kun de største sten liggende. Det indebærer, at i en ås ligger stenene sorterede. Derfor har man gravet mange åse væk – det er jo nemt at finde sten i en bestemt størrelse i en ås. Åse kan være kilometerlange.

Danske åse 

Danske eksempler er: 
Skuldelev Ås, 
Mogenstrup Ås (stærkt ødelagt af grusgravning) 
Køge Ås (stærkt ødelagt af grusgravning)

Falske åse 

Jyske Ås i Vendsyssel er ingen ås men – formentlig – en randmorænedannelse.

Romeleåsen, Linderödsåsen, Søderåsen og Hallandsåsen i Skåne er heller ikke smeltevandsaflejringer, men aflange horste. Der findes dog også smeltevandsaflejrede åse i Skåne, fx Knivsåsen øst for Dalby og Lövestads åse.

Eksterne henvisninger 

http://www.danskebjerge.dk/artikler-danskeaase1.htm ("Danskebjerge.dk's tema om danske åse")
 What is an esker?   

Landskabsformer
Glacialmorfologi
Vejr

Vejret betegner de forskellige fænomener i atmosfæren, specielt vind, skyer og nedbør i den nedre del af atmosfæren, som kaldes troposfæren.

Vejret bør skelnes fra klima og vejrliget, idet de sidste udtrykker de typiske og repræsentative forhold, der gælder over et længere tidsrum over et sted. Vejret er kun udtryk for værdierne af de foroven anførte parametre over et tidsrum.

I Danmark udarbejdes vejrudsigter og andre meteorologiske materialer af Danmarks Meteorologiske Institut, DMI.

Se også 
 Vejrekstremer i Danmark

Eksterne henvisninger 

 Vejrleksikon. 

Meteorologi
Pels

Pels er den tætte behåring som nogle pattedyr har. Nogle dyrs pels og skind anvendes til pelsværk, som videreforarbejdes til pelstøj.

Se også 
 Tøj

Eksterne henvisninger 
 2004-12-30, Sciencedaily: After Combing The Scientific Literature, Researchers Conclude Head Hair And Fur Aren't The Same

Zoologi
Mede

En mede er et af de to træstykker eller metalskinner, hvorpå en slæde eller skøjte glider. Meder er oftest lavet af metal – sædvanligvis stål og er smal og 'høj'. Forenden er bøjet opad, så den lettere kan glide over ujævne flader. Medens funktion er at udøve et kraftigt tryk på en lille kontaktflade af sne eller is, så det frosne vand smelter i kontaktfladen og danner en tynd vandfilm som kraftigt mindsker friktionen mellem meden og underlaget.

Meder anvendes på:
 Kælke.
 Skøjter.
 Kaner.

Lystfiskeri 
At mede er at fiske med fiskestang, flåd, krog og agn. Linen og krogen med madding kastes ud, hvorefter man venter på, at fisken bider på.

Eksterne henvisninger 

Klassisk mekanik
Slæder
Skøjteløb
Snemand

En snemand er en menneskelignende figur bygget i sne. Snemanden kan være udstyret med en gulerod som næse. Som mund og øjne kan der bruges sten, og til arme kan der bruges grene. Hvis man er kreativ, kan armene også laves af sne.

Selve kroppen laves ved at rulle to eller flere kæmpekugler af sne, som derefter sættes oven på hinanden. Som hoved bruges en snekugle væsentlig mindre end kuglerne til kroppen.

Se også 

Kultur
Skulpturtyper
Mand
Robert Grant Aitken

Robert Grant Aitken (født 31. december 1864 i Jackson, Californien, død 29. oktober 1951) var en amerikansk astronom som specialiserede sig i dobbeltstjerner, hvoraf han opdagede mere end 3.000.

Eksterne henvisninger 
 Biografi på Daviddarling.info 

Astronomer fra USA
George Marshall

George Catlett Marshall, Jr. (født 31. december 1880, død 16. oktober 1959) var amerikansk øverstkommanderende i den amerikanske hær fra 1939 til 1944, udenrigsminister fra 1947 til 1949 og forsvarsminister fra 1950 til 1951.

Under 2. verdenskrig var han øverstkommanderende for den amerikanske hær til krigens afslutning. I samme periode var han chefrådgiver i militære anliggender for præsident Franklin D. Roosevelt.

Som udenrigsminister lagde han navn til efterkrigstidens marshallhjælp, som havde til formål at genopbygge det ødelagte Europa, for hvilket han modtog Nobels fredspris i 1953.

Eksterne henvisninger 

 George Marshall på Nobelprize.org 
 

Modtagere af Nobels fredspris
Militærfolk fra USA
Udenrigsministre fra USA
Forsvarsministre fra USA
Amerikanere i 2. verdenskrig
Nobelprismodtagere fra USA
Snefnug

Et snefnug eller snekrystal er et porøst vandkrystal, dannet i luften.

Sneflok (flertal: sneflokke eller sneflokker) er et forældet ord som betød "snefnug". Det huskes i dag alene fordi det forekommer i første linje af en kendt sang af Jeppe Aakjær: Sneflokke kommer vrimlende.

I H.C. Andersens eventyr Snedronningen står der i førstetrykket (1845) "Sneeflokker", men dette blev i 1855 rettet til "Sneefnokker", og i 1862 til "Sneefnug".

Snefnug har en meget stor variation i form og størrelse, hvilket har ledt til det almindelige udtryk at "ikke to snefnug er ens". Dette er dog meget usandsynligt. skønt uendeligt sjældent. De første forsøg på at identificere snefnug ved at fotografere tusinder af dem med et mikroskop fra 1885 og frem blev udført af Wilson Alwyn Bentley, der fandt den store variation, som vi kender i dag. I 1998 dokumenterede Nancy Knight fra National Center for Atmospheric Research fundet af to identiske typer snefnug. Men ud af den mia. vandmolekyler et snefnug består af, vil nogle være tungtvand-molekyler (Deuterium) og de vil være placeret tilfældigt. Så udtrykket "ikke alle er ens" holder hvis man undersøger evt. "ens udseende" grundigere [4]. Alle typer Snefnug har en sekskantet grundform og de mere komplekse former er i øvrigt ofte deforme.

Se også 
 Fnug
 Sne
 Rimfrost

Referencer

Eksterne henvisninger 

4. http://videnskab.dk/miljo-naturvidenskab/derfor-er-snefnug-aldrig-helt-ens
 Kalliope. Sneflokke kommer vrimlende
 Den kritiske udgave af Eventyrene . Sneedronningen

Meteorologi
Fnug
Fysik
Bjergpas

I bjergområder er et bjergpas eller pas et lavere punkt, som tillader lettere gennemgang (passage) gennem området.

Se også 
 Abra del Acay
 Landskabsform
Pas

Pas har flere betydninger:
 Pas (legitimation) – et dokument til brug for identifikation ved internationale rejser
 Pas (kortmelding) – man stopper med at melde eller springer en melderunde over
 Pas (dansetrin) – balletudtryk, pas er fransk for dans eller dansetrin
 PAS (Para-aminosalicylsyre) lægemiddel til behandling af tuberkulose
 Parti for Handling og Solidaritet (rumænsk: Partidul Acțiune și Solidaritate, PAS) – politisk parti i Moldova

Se også 
 Bjergpas – passage gennem bjergområder
 Pasgang – en totakts gangart anvendt af visse dyr, hvor for- og bagben på samme side flyttes samtidigt
Klint

En klint er en større, stejl klippevæg, sten- eller jordmasse. I Danmark består de fleste klinter af moræneler, enkelte steder af kalk eller moler, og på Bornholm af granit. Den høje profil skyldes materialet, som er sammenhængende nok til at danne en fast væg, til trods for at havet hele tiden eroderer den nederste del.

Udbredelse og fordeling 

Klinter dannes på kyster, hvor havet udfører en nedbrydende virksomhed ved bølgernes angreb på en høj kyst, idet bølgeslaget ved højvande og storm angriber den i vandlinjen liggende del af skrænten, underminerer den og derved bringer de oven for liggende bestanddele til at styrte ned. Sådanne forhold findes mange steder i Danmark blandt andet i Vendsyssel langs vesterhavskysten, på Djursland, ved Stevns på Sjælland og ved Møns østkyst.

Hovedformer 

Klinter findes i to hovedformer: 
hvis en klint består af nogenlunde ensartet materiale (sand, ler, kridt), vil den have et mere eller mindre lodret eller svagt skrånende fald ned mod havoverfladen efter materialets sammenhængskraft. 
hvis en klint derimod for neden består af blødere materiale (kridt) og overlejres af hårdere bestanddele (bryozokalk), vil den blive undermineret, idet den øverste fastere del har sammenhængskraft nok til at hænge betydeligt ud over underlaget, inden den styrter ned. Dette kendes blandt andet fra Stevns klint.

Klinter i Danmark 

Kendte klinter i Danmark er Møns og Stevns kalkklinter samt Hanklit molersklint. Et eksempel på en moræneklint er Gjerrild Klint.

Klinter i Sverige 

I Sverige anvendes ordet klint i to betydninger:
et bjerg med stejle skrænter inde i landet. I denne betydning forekommer det i Götaland og Svealand, eksempelvis Romeleklint i Skåne og Garphytte klint i Närke. 
en frit liggende bjergvæg eller abrasionsbrant'. I denne betydning forekommer det langs Gotlands og Ølands kyster. Med klint menes da almindeligvis den flade overflade oven for skrænten, mens skrænten selv kaldes klintkant. To eksempler er Högklint på Gotland og Köpings klint på Øland. 
En inlandsklint er en klint, som findes inde i landet, eksempelvis derved at en landhævning har flyttet kysten. En velkendt indlandsklint er Torsburgen på Gotland.

Se også 
Klit

Noter

Eksterne henvisninger 

 Sofus Christiansen: "Wave-Power and the Djursland Coast" (Geografisk Tidsskrift, Bind 59; 1960) (engelsk)
 Axel Schou: "Landskabsformerne" (Atlas over Danmark, Bd. 1; 1949) AtlasTekstbind
 Axel Schou: "The Coastline of Djursland. A study in East-Danish shoreline development" (Geografisk Tidsskrift, Bind 59; 1960) (engelsk)
Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XIV (1923), s. 132-133; opslag: Klint
Sikring

Sikring har flere betydninger:

Se elektrisk sikring.
Se brandsikring.
Se vandsikring.
Se forsikring.
Kontrabas

Kontrabassen er det største og dybest klingende instrument i strygerfamilien. Kontrabassen kan spilles stående eller siddende på en høj taburet. Udover brugen som "bunden" i et symfoniorkester er musikinstrumentet kendt fra jazzmusikken. I Danmark har bassister som Hugo Rasmussen og Niels-Henning Ørsted Pedersen været meget tydelige i mediebilledet. NHØP var en internationalt kendt jazzvirtuos. 

Instrumentet kan spilles med bue (arco), eller strengene kan plukkes med fingrene (pizzicato). To forskellige typer buer anvendes: fransk eller tysk. Fransk bue benytter samme type greb som ved de andre strygere, mens tysk bue giver et fastere greb. Tysk bue er kortere. Ved pizzicato bruges pege- og langefingeren til at plukke strengene. Jazzbassister har udviklet denne teknik, således at flere fingre alternerer for at kunne spille hurtigere. Helt tilbage fra den tidligste jazz udvikledes "slapping", som er en teknik, hvor der slås (slap) på strengen, således at den rammer gribebrættet og giver en kraftig klik lyd sammen med eller efter tonen. Denne teknik er stadig populær når kontrabassen skal skabe et kraftigt rytmisk drive; som i Rock-a-billy. 

Strengene på kontrabassen er som oftest stemt E – A – D – G (dybt til højt). Der forekommer også solo-stemning som er en tone lysere(Fis – H – E – A), samt fem-strengede instrumenter eller forlængning af E-strengen således at den kan gå helt ned til det dybe C. Strengene var af tarm, men i dag er det mest almindeligt med stål. Stålstrenge er ikke så varme/fugtpåvirkelige og går derfor ikke så let ud af stemning. Til gengæld har de en hårdere klang. Der eksperimenteres med forskellige andre materialer for at kombinere de bedste egenskaber.

Kontrabassen regnes ofte for at være i violinens familie og nævnes i selskab med violin, bratsch og cello, men den er udviklet fra en anden instrumentfamilie; Gamben. Det ses både af dens udformning og intervallerne mellem strengene, der i stedet for resten af violinfamiliens kvinter er kvarter.

Historie 
Kontrabassens oprindelse kan spores tilbage til 1500-tallet hvor den var en del af diverse bas violiner. Kontrabassen har været meget genkendelig i forhold til lignende instrumenter i det at dens hals er kort, med en bred krop.

Ekstern henvisning 

 Dansk Basselskab 
 Eksempel på opsætning af kontrabas til rockabilly spil 

Basser
Saskatchewan

Saskatchewan er en canadisk provins. Den ligger i Vestcanada. Vigtige byer er hovedstaden Regina og Saskatoon.

Saskatchewan har ca. 1.013.000 indbyggere og dækker 651.900 km². Saskatchewan er den sjettestørste af de 10 provinser med hensyn til befolkning. Premierministeren er den Ny Demokratiske (NDP) Lorne Calvert. Saskatchewan blev en provins i 1905. Økonomien er baseret på landbrug. 

The Arrogant Worms' sang  "The Last Saskatchewan Pirate" handler om en ultilfreds landmand, som bliver pirat på floden af samme navn og nævner flere dele af provinsen som Saskatoon, Regina og Moose Jaw.

Kildehenvisning 

 CBS Archives: Saskatchewan @ 100
Buena Vista Social Club

Buena Vista Social Club var et spillested i Havana på Cuba før Fidel Castro tog magten i landet.

I midten af 1990'erne rejste den amerikanske musiker Ry Cooder til Cuba for at indspille en cd med en række aldrende cubanske musikere, blandt andre Ibrahim Ferrer, Compay Segundo, Rubén González og Elíades Ochoa. Cd'en kom til at hedde Buena Vista Social Club, opkaldt efter spillestedet.

Cd'en blev en stor succes, hvorfor den tyske filminstruktør Wim Wenders – ven til Ry Cooder – i 1999 indspillede en dokumentarfilm, der også kom til at hedde Buena Vista Social Club, om musikerne og deres koncertturné.

Kultur i Cuba
Musikgrupper fra Cuba
Spillesteder
Musikdokumentarfilm
Compay Segundo

Compay Segundo (18. november 1907 – 13. juli 2003) var en cubansk musiker og sangskriver.

Segundo blev født Máximo Francisco Repilado Muñoz og voksede op i byen Santiago de Cuba. Han blev sangskriver og musiker og var kendt af folk der kan lide cubansk musik. Han opfandt desuden armónicoen, et syvstrenget guitar-lignende instrument.

Ikke før 1997 opnåede han international berømmelse i forbindelse med udgivelsen af cd'en Buena Vista Social Club, som blev en meget populær indspilning. Compay Segundo medvirkede også i filmen af samme navn, indspillet af Wim Wenders.

Hans mest berømte komposition er Chan-chan, hvis fire indledende akkorder med det samme genkendes som det første nummer på cd'en Buena Vista Social Club. Chan-chan blev indspillet af Segundo selv flere gange, foruden utallige musikere fra Latinamerika.

Segundo mente at han ville blive 115 år, men døde i Havana af nyresvigt, tyve år for tidligt.

Eksterne henvisninger 

Musikere fra Cuba
Troldmand

En troldmand, eller troldkvinde, er i fiktionen en person med trolddomsevner. Troldmænd er altså en form for mandlig heks. En kvindelig heks kan også blive kaldt for troldkvinde.

Troldmænd, og troldkvinder, optræder ofte i fiktionen, herunder legender, fantasy litteratur, film og spil. De kendes også fra mytologien og enkelte historiske personer er også kendt som troldmænd. Der er eksempler på både gode og onde troldmænd (troldkvinder).

mytologi og legender
 Damen i Søen (troldkvinde og gudinde)
 Kirke (troldkvinde)
 Merlin
 Morgan le Fay (troldkvinde)

fantasy
 Elminster
 Gandalf
 Gæt (engelsk: Ged, Duny og Sparrowhawk).Troldmand (ærkekogler) og hovedperson i Ursula K. Le Guin's berømte bogserie om Jordhavet (Earthsea). Også kendt som Spurvehøg.
 Harry Potter - Albus Dumbledore
 Jadis
 Jafar
 Mozenrath
 Ripto
 Familien Russo
 Saruman
 Troldmanden fra Oz
 Yaztromo.En god troldmand (wizard) fra spil-bøgerne Sværd og Trolddom.
 Zagor (Troldmanden fra Ildbjerget).En ond troldmand (warlock) fra spil-bøgerne Sværd og Trolddom.

Galleri

Se også 
 Magiker
 Heks

Eksterne henvisninger 

Pseudovidenskab
Mytologi
Okkultisme
Mænd
Blæksprutter

Blæksprutter (Cephalopoda) er en gruppe af marine bløddyr. Det er rovdyr, der omkring munden har et større antal fangarme til at gribe byttet. I tilfælde af fare kan mange arter udspy en mørk, blækagtig væske.

Arter som sepiablæksprutten belv tidligere anvendt til at udvikle pigmenter til fremstilling af blæk, heraf navnet 

Nogle få primitive arter bærer en ydre skal (nautiler), mens de fleste har en indre skal (ægte blæksprutter), der ofte er uforkalket. Den største blæksprutte art er kolosblæksprutten også kaldet kolossalblæksprutten. De ægte blæksputter deles i ottearmede og tiarmede blæksprutter. Vættelys er forstenede blæksprutter.

Udbredelse 
Der er kendt omkring 800 nulevende arter og beskrevet langt over 10.000 uddøde taksa ud fra fossiler. Blæksprutter findes i alle dybder og er udbredt i alle verdens have, dog med flest arter omkring ækvator.

Klassifikation 
Blæksprutter (Cephalopoda) er en klasse i rækken bløddyr (Mollusca). De nulevende blæksprutter inddeles i to underklasser:
Nautiloidea (nautiler)
Coleoidea (ægte blæksprutter)

Billeder

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Bent J. Muus. Skallus, Søtænder, Blæksprutter. G.E.C. Gads Forlag. Bind 65 i Danmarks Fauna. København 1959.
Iris (mytologi)

Iris er den budbringende gudinde i den græske mytologi, og hun personificerer regnbuen. Det er hende og Thetis, Achilleus' mor, guderne sendte til Achilleus som budbringere, efter at han havde kørt nogle gange rundt om Patroklos  grav med Hektors lig, for at overtale ham til at lade kong Priamos komme og få udleveret liget af sin søn mod løsepenge.

Kilder og henvisninger 

 

Græske guder
Gælle

I vandlevende organismer er gæller et åndedrætsorgan, som "henter" ilt og udskiller carbondioxid (respiration) fra visse legemsvæsker (blod).

Se også 
 Blad (organ)
 Lunge

Eksterne henvisninger 

 7 December, 2004, BBC News: Gill theory of human glands

Åndedrætssystemet
Blad

Blad kan henvise til flere artikler:
 Blad (plantedel) – del af planter, som normalt er specialiseret til at lave fotosyntese
 Tidsskrift – som også kaldes blad
 Dagblad – tidsskrift der udkommer dagligt
 Ugeblad – tidsskrift der udkommer ugentligt

Se også 
 Bladklinge – knivsblade o.lign
 Træblæsere – indeholder et eller to blade, som frembringer lyden
Agave-familien

Agave-familien (Agavaceae) har ca. 20 slægter med op mod 700 arter, som er udbredt i tropiske, subtropiske og varmt tempererede områder af verden: Det sydvestlige Nordamerika, Malaysia, Australien og New Zealand. Arterne kan både være sukkulenter og helt almindelige planter. Det er en familie af planter, som viser mange velkendte ørken- og tørkeområdetilpasninger såsom Agave (Agave) og Yucca (Yucca). Her nævnes kun de slægter, som har arter, der dyrkes i Danmark.

 Agave
 Bajonetplante (Sansevieria) eller "Svigermors skarpe tunge"
 Edderkopurt (Anthericum)
 Elefantfodstræ (Beaucarnea)
 Hosta
 Kamassia (Camassia)
 Væddeløber (Chlorophytum)
 Yucca

Hele familien er nu optaget i Asparges-familien. Slægten Kordyline (Cordyline) var tidligere placeret her, men efter Angiosperm Phylogeny Groups opfattelse skal den i stedet henregnes til den lille familie Laxmanniaceae.

Noter 

 
Asparges-ordenen
Madagaskarsøjle

Madagaskarsøjle (Pachypodium lamerei) er en plante, som også går under navnene madagaskarkaktus og  madagaskarpalme. Planten har store torne og dens blade er normalt kun på toppen af planten.

Pachypodium lamerei er en rodsukkulent.

Se også 
 Sukkulent

Eksterne henvisninger 
 Plants Database: Detailed information on Madagascar Palm (Pachypodium lamerei) 
 Madagaskarsøjle – Pachypodium lamerei 
 Pachypodium.org: lamerii

Sukkulenter
Prydplanter
Samuel Pepys

Samuel Pepys (født 23. februar 1633, død 26. maj 1703) var en engelsk embedsmand, som blev kendt for sine dagbøger, der er en fascinerende kombination af personlige afsløringer og øjenvidneberetninger fra store begivenheder som pestudbruddet i 1665, den store brand i London i 1666 og omtale af kampen mellem britiske og hollandske skibe i Bergen havn i Norge under Den anden britisk-hollandske krig 1664-67. Den hollandske flåde havde søgt tilflugt i Bergen.

Dagbøgerne er stenograferede, hvilket først blev opfattet som kodeskrift, der først blev tydet mellem 1810 og 1822. Bøgerne er oversat til dansk med udeladelse af flere personlige beskrivelser af samvær med kvinder og også forkortet.

Efternavnet udtales  som engelsk peeps.

Biografi 
Samuel Pepys blev uddannet på Cambridge University og gjorde karriere i den britiske flåde. Fra 1686 var han sekretær for admiralitetet. Han sad en periode i Parlamentet, og blandt hans venner var Isaac Newton og Christopher Wren.

Pepys indførte, at den engelske marines tovværk skulle være gennemtrukket med en rød tråd for at hindre tyveri. Heraf talemåden "der går en rød tråd igennem ...", som H.C. Andersen yndede om Gud.

Da han fyldte 36 år, skrev han i dagbogen 23.februar 1669, hvordan han i Westminster Abbey fik forevist den balsamerede Katherine af Valois, Owen Tudors dronning.  Han kyssede hendes læber, der var bevaret, selv om hun døde i 1437. (Katherine blev gravet op under restaureringen i 1502 og blev noget af en attraktion i katedralen, til hendes lig var så medtaget af al opmærksomheden, at hun blev begravet igen i 1878). 
 
Selv beordrede Pepys sin kone til at tilintetgøre alt, hvad hun havde skrevet om ham, fordi "det er så pikant...og det meste er sandt." Da hun nægtede, snappede han papirerne fra hende og rev dem itu. 

Hele hans bogsamling er testamenteret til hans college og findes nu meget velordnet i Cambridge.

Henvisninger 

Personer fra England
Briter i 1600-tallet
Briter i 1700-tallet
Politikere fra England
Præsidenter af Royal Society
Shropshire

Shropshire er et engelsk provins (county) i Midtengland. Det er et af Englands mest landlige områder.

Den officielle provinshovedby er Shrewsbury, men Ludlow anses traditionelt for at være hovedbyen, da Ludlows borg tidligere var en kongelig residens.

Provinsen har endvidere Ironbridge, den første jernbro der nogensinde er bygget.

Inden for de sportslige område er Shropshire kendt for Shropshire Senior Cup, en traditionsrig lokal pokalturnering grundlagt i 1877 for fodboldhold i Shropshire county, der rangerer blandt verdens ti ældste pokalturneringer i fodbold.

Kommuner 
Indtil 2009 var Shropshire yderligere opdelt i fem distrikter – Bridgnorth, North Shropshire, Oswestry, Shrewsbury og Atcham, South Shropshire.
 
Shropshire Council, der er fælles kommunalbestyrelse for de fem distrikter, blev oprettet i 2009.

Det sjette distrikt Borough of Telford and Wrekin blev en selvstændig kommune allerede i 1974.

Det ceremonielle grevskab Shropshire består af disse to kommuner.

Seværdigheder 

 Adcote nr. Shrewsbury
 Attingham Park, Atcham
 Benthall Hall, Broseley
 Blists Hill, Madeley
 Boscobel House, nr. Wolverhampton
 Bridgnorth Cliff Railway, Bridgnorth
 Bridgnorth Castle, Bridgnorth
 Brown Clee Hill, South Shropshire
 Buildwas Abbey, Buildwas
 Burford House
 Caer Caradoc, nr. Church Stretton
 Cambrian Heritage Railway, Oswestry and Llynclys
 Chetwynd Park, Newport
 Cardingmill Valley, Church Stretton
 Clun Castle, Clun
 Flounder's Folly, nr. Craven Arms
 Fordhall castle and farm
 Haughmond Hill, nr. Shrewsbury
 Haughmond Abbey
 Hawkstone Park, North Shropshire
 Hopton Castle, nr. Craven Arms
 Ironbridge Gorge
 Kynaston's Cave, nr. Nesscliffe
 Langley Chapel, nr. Shrewsbury
 Lilleshall Abbey, nr Newport
 The Long Mynd, Church Stretton
 Ludlow Castle, Ludlow

 Mitchell's Fold, nr. Chirbury
 Moreton Corbet Castle, Moreton Corbet
 Newport Guildhall, Newport
 Offa's Dyke Path, Welsh Marches
 Puleston Cross, Newport
 Severn Valley Railway, Bridgnorth
 Shrewsbury Abbey, Shrewsbury
 Shrewsbury Castle, Shrewsbury
 Shropshire Hills Area of Outstanding Natural Beauty (AONB), South Shropshire
 Shropshire Union Canal
 Snailbeach Lead Mines nr. Shrewsbury
 South Telford Heritage Trail, Telford
 Soulton Hall nr. Wem
 St Laurence Church, Ludlow
 The Stiperstones, nr Pontesbury
 Stokesay Castle, nr Craven Arms
 Sunnycroft, Wellington
 Telford Steam Railway, Telford
 Titterstone Clee Hill, nr. Ludlow
 Wenlock Edge, Much Wenlock
 Wenlock Priory
 White Ladies Priory
 Whittington Castle, nr. Oswestry
 The Wrekin (and Ercall) nr. Wellington
 Wroxeter Roman City, Wroxeter, nr. Atcham

Eksterne henvisninger
ENIAC

ENIAC (Electronic Numerical Integrator and Calculator) var den første amerikanske computer. Den blev designet af John William Mauchly og John Presper Eckert, og bygget under 2. verdenskrig. Den fyldte ca. 150 kvadratmeter og vejede henved 30 tons. Et alvorligt problem under udviklingen var at tilvejebringe tilstrækkelig køling til de elektroniske kredsløb, som bl.a. omfattede 17.468 radiorør.

Konstruktionen af ENIAC blev finansieret af den amerikanske hær (U.S. Army). Projektet blev godkendt 9. april 1943 og igangsat 1. juni 1943. Det oprindelige budget lød på US$ 150.000, men projektet endte med at koste tæt ved US$ 500.000. ENIAC var oprindeligt tænkt anvendt til ballistiske beregninger, men den færdige maskine fandt en lang række anvendelser inden for numerisk analyse, et felt der i sig selv blev gjort muligt af adgangen til hidtil ukendt regnekraft.

ENIAC blev bygget på University of Pennsylvania, Moore School of Electrical Engineering. Projektet blev ledet af Herman H. Goldstine fra den amerikanske hær. Projektet var unikt i sin anvendelse af radiorør, en teknik der i samtiden blev anset for at være for upålidelig til brug i så stor skala.

Konstruktionen af ENIAC var oprindeligt hemmelig, men maskinen blev 14. februar 1946 demonstreret for offentligheden. I forbindelse med omtalen af denne demonstration opstod ordet elektronhjerne (electronic brain), et ord der de følgende år hyppigt blev anvendt om computere. ENIAC var i drift indtil 2. oktober 1955.

ENIAC havde (i modsætning til moderne computere) ikke lagret program. I stedet var programmet fastlagt med forbindelser med kabler, hvilket betød, at det kunne tage dage at lægge et nyt program på maskinen. Mauchly og Eckert udviklede sammen med John von Neumann ideen om at anvende et lagret program under udviklingen af ENIAC, men ideen blev ikke anvendt i projektet, da det blev anset for vigtigere af få maskinen færdig hurtigst muligt. De ideer Mauchly, Eckert, von Neumann og Goldstine udviklede under dette forløb fik imidlertid voldsom indflydelse på al senere udvikling af computere. ENIAC blev i 1948 udvidet med en primitiv form for lagret program funktion, hvilket nedbragte tiden for at lægge et nyt program på maskinen fra dage til få timer.

Se også 
 Førstegenerationsdatamat

Datamater
IEEE's milepæle
Havstrøm

En havstrøm er en strøm af vand, som strømmer mere eller mindre vedvarende i et af Jordens verdenshave.

Havstrømme er vigtige for mange organismer i havet. Steder, hvor en havstrøm rammer kontinentalsoklen, opstår der upwelling, som er livsgrundlaget for mange små og større havdyr.

Havstrømme flytter enten koldt eller varmt vand. Koldstrømme dannes ved polerne, og de indeholder forholdsvis meget ferskvand, som stammer fra smeltevand. Varmstrømme dannes ved ækvator og rummer et højt saltindhold. Udtrykket den termohaline circulation beskriver den globale masse-drevne cirkulation i havene. Den termohaline cirkulation bliver somme tider benævnt havenes store transportbånd.

Havstrømmene har en meget markant indflydelse på klimaet og derfor også på de kontinenter, de passerer. Havstrømmene betyder en hel del for gennemsnitstemperaturen over land, men det væsentligste er nok deres betydning for nedbørsmønstret. I store træk betyder koldstrømme, at regnen falder over havet, sådan at landjorden bliver forholdsvis tør. Mange ørkener ligger lige dér, hvor en koldstrøm passerer (Sahara eller Namibia f.eks.). Modsat betyder varme strømme, at der sker en øget fordampning over havet, sådan at der falder forholdsvis meget nedbør over land. Mange regnskove ligger ud for varme havstrømme, f.eks. Olympic rain forest i USA og regnskovene i New Zealand.

De vigtigste havstrømme er følgende: (k = koldstrøm; v = varmstrøm)

 Nordhavet
 Østgrønlandske havstrøm k
 Norske havstrøm v

 Atlanterhavet
 Labrador k
 Golfstrømmen v
 Nordatlantiske strøm v
 Nordækvatoriale havstrøm v
 Sydækvatoriale havstrøm v
 Nordbrasilianske havstrøm v
 Guinea havstrøm v
 Angola havstrøm K
 Brasilianske havstrøm v
 Benguela havstrøm k
 Sydatlantiske havstrøm k
 Malvinas havstrøm k

 Stillehavet
 Aleutiske havstrøm k
 Humboldtstrøm (eller peruvianske havstrøm) k
 Kuroshio strøm (eller japanske havstrøm) v
 Nordækvatoriale havstrøm v
 Sydækvatoriale havstrøm v
 Cromwell understrøm k

 Indiske Ocean
 Agulhas havstrøm v
 Østmadagascar havstrøm k
 Somali havstrøm v
 Mozambique havstrøm v
 Leeuwin havstrøm v
 Indonesiske gennemstrømning v
 Nordækvatoriale havstrøm v
 Sydækvatoriale havstrøm v
 Indiske monsunstrøm v

 Sydhavet
 Antarktiske circumpolare havstrøm k
 Weddell hvirvlen k

Se også 
 Corioliskraften
 El Niño sydlige oscillation
 Gyre
 Plastforurening
 Strøm – for andre betydninger.

Eksterne henvisninger 

 2004-01-01, ScienceDaily: Ocean Life Depends On Single Circulation Pattern In Southern Hemisphere
 2004-01-30, ScienceDaily: NASA Satellites See Ocean Conditions In 3-D, Improve Forecasts Citat: "..."It's a three-dimensional look at the ocean, from the surface to the ocean bottom," said Yi Chao of NASA's Jet Propulsion Laboratory (JPL), Pasadena, Calif., lead scientist on the project...The end product from our 3-D ocean model includes temperature, salinity and current..."
 2005-05-01, sciencedaily: Ice Age Ocean Circulation Reacted To, Did Not Cause, Climate Change At Glacial Boundaries

 
Oceanografi
Strøm

Strøm kan henvise til flere artikler:

 Havstrøm – en strøm af vand som strømmer mere eller mindre vedvarende i et af jordens verdenshave
 Elektrisk strøm – bevægelse af elektrisk ladning
 Strøm (musik) - en dansk forening for elektronisk musik

Efternavn
 J.N.A. Strøm – en dansk politiker (Socialdemokraterne) og minister
 Holger Strøm – en dansk skuespiller
 Palle Strøm – studievært og programdirektør
 Søren Strøm – en dansk rap-musiker

Se også
 Vandløb – kan omtales som strøm
 Elektriker – Faglært som arbejder med den elektriske form for strøm
 Elektricitetens historie i Danmark
Placebo (flertydig)

Placebo har flere betydninger:

 Placebo (eller Placeboeffekt) – den effekt der kommer af placebo, også kaldet snydemedicin.
 Placebo (band) – et britisk rockband.
 Placebo (album) – et album af Karl William.
 Placebo (film) – dansk kortfilm fra 2013 instrueret af Johanna Stentorp
Sankt Hans

Sankt Hans kan henvise til flere artikler:

 Johannes Døberen – helgen med det danske navn Sankt Hans
 Sankthans – højtid: 
 Sankthansaften der fejres med bål d. 23. juni om aftenen
 Johannes Døberens dag d. 24. juni 

 Stednavne
 Sankt Hans Sogn (Hjørring) – et sogn i Hjørring Kommune
 Sankt Hans Sogn (Odense) – et sogn i Odense Kommune

 Psykiatrisk Center Sct. Hans – et psykiatrisk hospital ved Roskilde
Lokomotiv

Et lokomotiv er et køretøj, der kan trække eller skubbe et tog. I modsætning til vogne medbringer et lokomotiv almindeligvis kun de materialer, der er nødvendige for at trække/skubbe toget (brændstof, sand m.m.) og personale (lokomotivfører, fyrbøder (kun damplokomotiver) og evt. rangérpersonale eller en togfører).

Lokomotiver siges at køre i forspand, hvis der er mere end ét til at trække toget. Eventuelt kan togets vogne kobles mellem lokomotiverne – dette har kun sjældent forekommet i Danmark. Det mest kendte tilfælde er nok de tidligere kultransporter til Herningværket.

I Danmark anvendes i stigende grad selvkørende togsæt i stedet for lokomotivtrukne persontog. IC3-toget er et eksempel på denne udvikling.

Lokomotivtyper 
 
Lokomotiver kan inddeles i kategorier på flere måder. Før i tiden skelnede man i betydelig grad mellem lokomotiver til person- og godstog, men udviklingen af dieselolie og elektricitet til fremdrift har muliggjort universallokomotiver, der er egnede til begge dele.

Desuden inddeler man lokomotiver i stræknings- og rangerlokomotiver. Lokomotiver til strækningskørsel er normalt større og hurtigere end rangerlokomotiver; man ønsker imidlertid at minimere mængden af rangering, og i Danmark bruges strækningslokomotiver ofte til den nødvendige rangering, ligesom rangerlokomotiver ses brugt til let strækningskørsel.

Se også 

 Damplokomotiv
 Diesellokomotiv
 Ellokomotiv
 Elektro-diesellokomotiv
 Strækningslokomotiv
 Rangerlokomotiv
 Togsæt
 Jernbane

Ekstern henvisning 
 lokomotivet.dk: Ordbog: lokomotiv
Familie

Familie har flere betydninger:

 Familie (menneske)
 Familie (biologi)
 Familie (instrument)
 Familiefilm
Tjære

Tjære er en flydende sort væske, som bliver lavet ved destruktiv destillation eller raffinering af organisk materiale eller uorganisk materiale.

Det meste tjære bliver produceret fra kul, men kan også produceres af råolie, træ eller tørvemos.

Se også 
 Trætjære
 Carbon black

Ekstern henvisning 

 Skov- og Naturstyrelsen om trætjære
 

Materialer
Polymerer
Mosebunke

 
Mosebunke (Deschampsia cespitosa), ofte skrevet mose-bunke, er et 50-150 cm høj græs, der vokser på enge, ved grøfter og i fugtig skov.

Beskrivelse 
Mosebunke er en vintergrøn flerårig urt med tueformet vækst. Bladene er linjeformede og flade eller rendeformede med tydelig køl og meget skarpe kanter. Oversiden er ru og stribet i modlys. Farven er klart grøn på begge sider. Blomstringen sker i juni-juli, hvor man finder de ufuldkomne blomster samlet i småaks, som sidder i en stor, åben top. Stakken er kun svagt udragende, og dækbladet er lige afskåret.

Rodnettet danner en tæt, filtret masse af trævlerødder. Planten breder sig kun ganske langsomt ved deling fra tuen, men til gengæld så meget desto hurtigere ved hjælp af frø.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,25 x 0,25 (25 x 25 cm/år). De blomsterbærende stængler er dog væsentligt højere (op til 1,50 m).

Voksested 

Arten er udbredt i Øst- og Centralafrika, Mellemøsten, Kaukasus, Centralasien, Sibirien, Østasien, det Indiske Subkontinent, Nordamerika, det sydligste Sydamerika, Australien og New Zealand samt Europa. Den hører hjemme på fugtig, næringsfattig og sur til neutral bund, og den er blandt de typiske planter i danske moser.

Den er et af de klassiske eksempler på, at økologisk tilpasning ikke er ensbetydende med genetisk tilpasning. Forsøg har vist, at mosebunke er indrettet efter at skulle vokse på steder, hvor jordbunden har neutral reaktion (pH=7), men at den alligevel klarer sig bedst i konkurrencen på sur jord (pH=4,5).

I et par moser i Krogdal og Ulvedal øst for skovdiget, Ulvedal Skov på Alheden vest for Viborg findes arten i en bevoksning sammen med bl.a. blåtop, almindelig jomfruhår, almindelig star, grenet pindsvineknop, klokkelyng, kragefod, kærgaltetand, kærmysse, kærtidsel, liljekonval, lysesiv, mosebølle, pillestar, smalbladet kæruld, sværtevæld, tormentil, tuekæruld og tørvemos (flere arter)

Anvendelse 
Mosebunke bruges som føde for kreaturer.
De tætte tuer er et yndet overvintringssted for smådyr (insekter, krebsdyr og spindlere), og i England har man optalt mere end 4000 individer, fordelt på over 200 arter, i sådan en tue. Derfor er selv en kedelig og ukrudtsagtig plante som mosebunke et værdifuldt element i den biotop, som findes på fugtig, sur bund.

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Bunke-slægten
DSB's rullende materiel

Denne side indeholder en række (endnu ikke komplette) oversigter over det rullende materiel, der er blevet leveret til DSB igennem årene. Til at begynde med er der oversigter over DSB's damplokomotiver, diesellokomotiver og ellokomotiver sorteret efter litra, rangertraktorer sorteret efter nummer, togsæt og S-tog.

Forklaringer 
 Litra: Bogstavbetegnelse for det pågældende lokomotiv (rangertraktorer har ikke litra). For damplokomotiver betyder F som andet bogstav overtagelse fra Sydfyenske Jernbaner (SFJ) m.fl. i 1949, J fra DSB J (oprindelig Jysk-Fyenske Jernbaner (JFJ)) i 1892 og S fra DSB S (oprindelig Det Sjællandske Jernbaneselskab (SJS)) i 1892.
 Romertal: betegner to eller flere forskellige lokomotivtyper med samme litra. Ikke brugt på selve lokomotiverne.
 I drift: År for idriftsættelse hos oprindelig ejer.
 Udrangeret: År for udrangering hos DSB. En del lokomotiver var i praksis hensat i en årrække før og/eller efter den officielle udrangering. Bemærk at dampdriften ophørte hos DSB i 1970, men at et mindre antal damplokomotiver forblev i materielfortegnelserne i endnu nogle år.
 Tidligere ejer og litra: For damplokomotiver der er overtaget fra andet selskab er dettes initialer, litra og numre angivet. For SFJ, JFJ og SJS se også ovenfor under litra.
 Bevaret: Materiel der er bevaret af museer, klubber og privatpersoner med angivelse af nuværende ejer. Hvis feltet er tomt ved ved et udrangeret litra, er det ikke bevaret nogen.
 Bemærkninger: Ombygninger, omlitreringer, køb og salg. Initialer angiver jernbaneselskaber.

Lokomotiver

Damplokomotiver

Diesellokomotiver

Ellokomotiver

S-tog

Togsæt

Eltogsæt

Dieseltogsæt

Motorvogne

Rangertraktorer

Kilder 
 DSB damplokomotiver på Jernbanen.dk.
 DSB motorlokomotiver på Jernbanen.dk.
 DSB lyntog og togsæt på Jernbanen.dk.
 DSB S-tog på Jernbanen.dk.
 DSB rangertraktorer på Jernbanen.dk.
 Københavns S-bane 1934 - 1984 af John Poulsen m.fl. Banebøger, 1984. 
 Fra Lyntog til InterCity af John Poulsen. Banebøger, 2010.

Referencer

Litteratur 
 Christensen, Peter; Poulsen, John: Motormateriel 5 – Med motor fra GM, bane bøger 1999; .
 Koed, Jan: Danmarks Jernbaner i 150 år, Forlaget Kunst & Kultur 1997; .
 Lauritsen, Tom: Danske lokomotiver og motorvogne 1997, Frank Stenvalls Förlag 1997; .

Eksterne henvisninger 
 Jernbanen.dk – Danske jernbaners rullende materiel gennem tiderne
 Railorama

Lister relateret til Danmark
Rullende materiel
Hvidløg

Hvidløg (Allium sativum) er en løgplante, der bruges som krydderurt og lægeplante. Hvidløget kommer oprindelig fra Centralasien, men er også tidligt blevet dyrket i Mellemøsten og Lilleasien. Planten er en af de ældste kendte kulturplanter og har længe været benyttet inden for folkemedicinen.

Når hvidløg bliver knust eller hakket fint, dannes allicin, som er et stærkt antibiotikum med virkning over for både bakterier og svampe.

Dyrkning 
Hvidløg sætter ikke spiredygtige frø og formeres derfor vegetativt med fed eller yngleknopper fra blomsterstanden. Normalt bruges fed, da de danner hvidløg på én sæson, hvorimod yngleknopper kræver to sæsoner til at danne hvidløget. Nogle er dog glade for de store enkeltfedshvidløg, der dannes fra yngleknopper på én sæson.

Normalt sættes fed eller yngleknopper midt i oktober. Der gødes allerede om efteråret, medmindre jorden er i god gødningstilstand. Gødning gentages i marts måned. Hvidløg udnytter ikke sent tilført gødning. Hvidløg høstes, når der er 4-6 grønne blade tilbage, typisk i juli måned, hænges til afmodning og kan efter 2-3 uger lagres ved stuetemperatur.

Det største hvidløg i Danmark blev i 2009 kåret, til slangehvidløget af sorten Estisk Rød, der nåede op på 197g ved høst.

Anvendelse 
Hvidløg er blevet tillagt følgende medicinske egenskaber:

 ormemiddel.
 desinficerende middel.
 vanddrivende middel.
 mod maveinfektioner.
 sænker blodets kolesterolindhold.
 hæmmer åreforkalkningsprocessen.
 hæmmer influenza B.
 hæmmer herpes simplex virus.
 bakteriehæmmende
 øger organismens kapacitet til at optage B1-vitamin.
 forbedrer blodsukkerbalancen.
 hæmmer udviklingen af kræftsvulster.
 styrker organismen som helhed.
 gavnlig for kredsløbet.
 dæmper forhøjet blodtryk.
 mod luftvejskatar.
 mod gigt.
 udvortes ved bylder og sår.
 mod fordøjelsesforstyrrelser.
 mod øje-/øre-/næseinfektioner.
 mod bihulebetændelse.
 mod bronkitis/astma.
 mod hæmorider.
 mod svamp.
 mod akne.
 mod forkølelse.
 mod tømmermænd (forebyggende).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Food Bacteria-Spice Survey Shows Why Some Cultures Like It Hot Citat: "...Garlic, onion, allspice and oregano, for example, were found to be the best all-around bacteria killers (they kill everything)...Top 30 Spices with Antimicrobial Properties..."

 
Nytteplanter fra Asien
Krydderurter
Lægeplanter
Nova Scotia

Nova Scotia (Latin: Ny Skotland) er en canadisk provins beliggende i Østcanada ved Atlanterhavet. Vigtige byer er blandt andre hovedstaden Halifax og Sydney ved Cape Breton. 

Nova Scotia er latin for "Ny Skotland" og ligger nord for New England (engelsk for "Ny England"). Nova Scotias motto er: Munit Haec et Altera Vincit, der er latin for "Den ene forsvarer, den anden erobrer"

Nova Scotia har ca. 1.060.000 indbyggere (ultimo 2023), og dækker 55.500 km². Befolkningsmæssigt er Nova Scotia den sjettestørste af de ti provinser. Premierministeren er den New Democrat Darrell Dexter. Nova Scotia blev en provins i 1867. Økonomien har traditionelt været baseret på fiskeri.

Eksterne henvisninger
LED

LED eller led har flere betydninger:

 Led (anatomi) – forbindelse af skeletdele på mennesker og dyr.
 Led (mekanik)
 Led Zeppelin – et engelsk rock band, 1969 til 1980.
 Lysdiode (LED) – elektrisk komponent som omsætter elektrisk energi til lys.
 Sætningsled - grammatisk begreb.
Lus (elektronik)

En elektrisk lus er tilsigtet elektrisk forbindelse mellem to terminaler. Den kan være fast monteret (loddet) eller have karakter af en stikforbindelse; her bruges ofte den engelske betegnelse jumper, som kendes fra computerverdenen.

Ved udlægning af en printplade kan man også komme i den situation at to forbindelser skal krydse hinanden. Så lader man den ene forbindelse gå gennem et stykke monteringstråd (fortinnet kobbertråd), der iloddes som en almindelig komponent. Dette stykke monteringstråd kaldes også en lus.

Se også 
 Shunt
 Elektrisk sikring
 Elektrisk ledning

Elektrisk forbindelsesteknik
Elektroniske komponenter