alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Router

En router er en enhed på et computernetværk som forbinder et antal logiske eller fysiske netværk ved at videresende pakker fra et netværk til deres destination på et andet netværk i en process kaldet routing. Routeren arbejder på OSI-modellens lag 3 (netværkslaget), i internetprotokollen kaldes dette lag IP-laget.

Fx kan en router bruges til at forbinde hjemmenetværket med internettet gennem et modem.

Kilder 
 https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Router&oldid=83393301

Se også 
 Cisco IOS
 DD-WRT
 Tomato firmware

Netudstyr
Datapakke

Digitale data, for eksempel datastrømme (engelsk dataflows) eller datafiler, der ønskes sendt over et pakkekoblet datanet, opdeles i bidder kaldet datapakker (engelsk packets).

Mere præcist hedder en informationsbid i ISO's OSI-model:
 OSI lag 4: besked (engelsk message)
 OSI lag 3: IP-datagram (engelsk IP-datagram)
 Mellem OSI lag 2 og 3: pakke (engelsk packet)
 OSI lag 2: ramme (engelsk frame)

Det fysiske datanets maksimale formidlbare pakkestørrelse kaldes Maximum Transfer Unit (MTU).

IP-datagrammer bliver delt i fragmenter (engelsk fragments) af en router, når en indkommende pakke er større end den udgående ports MTU.

På forskellige netværkstyper kan pakkerne hedde: Block, Cell, Segment.

Ethernet-datapakke 
En ethernetpakke har et dataindhold på mellem 64 og 1518 bytes. Nogle switche og routere kan også formidle pakker med en ekstra VLAN-header/tag (4 bytes) pakker på mellem 68 og 1522 bytes. 

Noget netudstyr kan klare jumbopakker på op til 9000 bytes.

Eksterne henvisninger 
 Requirements for Internet Hosts -- Communication Layers, Side 17: 1.3.3 Terminology 
 What is a packet? 
 Basic Data Communication Network Terms 
 Maximum Transfer Unit (MTU)

Film 
 Hvordan virker internettet? (film – også på dansk): warriorsofthe.net: Warriors of the net  Citat: "...The movie is 12 minutes long. It is about an IP packets journey through net past routers, firewalls and transatlantic cables. It is available for free download for non-commerical use..."

Datanet
Netværksswitch

En netværksswitch (ofte bare kaldet en switch) er et stykke netudstyr med to eller flere porte.

Switche kan fås til forskellige typer datanet: Ethernet, firewire/IEEE1394 og fiber channel.

En switch sender datapakker ud forstærket på en eller flere porte. Switche er normalt sat op til at beregne pakkens checksum (CRC), og hvis checksummen stemmer med portbufferens pakkechecksum, sendes pakken videre (store-and-forward). Switchen "lærer" at finde ud af hvilke porte, som skal modtage datapakkerne. De fleste switchporte kan normalt modtage og sende datapakker samtidigt (fuld dupleks).

Følgende gælder kun ethernetswitche:

En switchport, som er stillet til autonegotiation, vil ved tilkobling af netudstyr eller terminaludstyr i de fleste tilfælde kunne finde ud af hvilken datakommunikationshastighed, det tilkoblede udstyr kan kommunikere med: 10 Mbit/s, 100 Mbit/s eller 1 Gbit/s og enten fuld eller halv duplex.

De fleste switche i dag anvender store-and-forward. Store-and-forward betyder, at switchen gemmer hele pakken internt og at der laves en CRC-checksumsberegning. Stemmer checksummen sendes pakken til en eller flere udgående port køer.

Switche kan formidle ethernet datapakker på mellem 64 og 1518 bytes. Nogle switche og routere kan også formidle pakker med en ekstra VLAN-header/tag (4 bytes) pakker på mellem 68 og 1522 bytes. 

Nogle switche og routere kan klare Jumbo pakker på op til 9000 bytes.

Eksterne henvisninger 

 How LAN-switches Work

Netudstyr
Ethernet

Et ethernet-baseret datanet kan formidle datapakker, som opfylder en af disse ethernet-dataprotokoller: DIX Ethernet II eller IEEE 802.3. Datanetporte, som opfylder en af protokollerne, kaldes ethernetporte.

Ethernet er den mest udbredte datanettype i dag (2004). Mange hjem i dag har en ethernet baseret netkort, hub, switch eller router.

Ethernet blev udviklet i perioden 1973-1976 af Robert Metcalfe og David Boggs, som et af mange banebrydende projekter på Xerox PARC. I 1979 forlod Metcalfe Xerox PARC og startede firmaet 3Com med det formål at udvikle lokalnet (LAN) og Ethernet.  Det lykkedes Metcalfe at få DEC, Intel og Xerox til at samarbejde om en Ethernet standard (DIX), udgivet i september 1980. 

Ethernet var i starten i konkurrence med teknologier som token ring og ARCNET, men Ethernet blev den dominerende LAN teknologi.

En datapakke i et ethernet har et informationsindhold på mellem 64 og 1518 bytes. Nogle switche kan også formidle VLAN-taggede pakker på mellem 68 og 1522 bytes. Nogle switche og routere kan klare Jumbo pakker på op til 9018 bytes.

Følgende fysiske protokoller anvendes over TP-kabler (OSI lag 1):
IEEE 802.3 (10BASE-T), IEEE 802.3u (100BASE-T), IEEE 802.3z (1000BASE-T).

Op til hastigheder på 10 Mbit/s kan man bruge koaksialkabler  med BNC-stik til ethernet, men denne standard er næsten udgået på grund af begrænsningen i hastighed. Efterfølgeren som ethernetportenes stikstandard er RJ-45, og TP-kablet som skal opfylde en af følgende elektriske standarder for at kunne overføre 10, 100 Mbit/s eller 1 Gbit/s: Category 5, Category 5e (enhanced) eller Category 6. Category 5, 5e og 6 er designet til fuld dupleks, da 2-4 datakredsløb understøttes via de 8 ledere. Af hensyn til bagudkompatibilitet, anvendes kablerne også til halv dupleks til f.eks. hubs.

Følgende fysiske protokoller anvendes over optiske fibre (OSI lag 1):
IEEE 802.3 (10BASE-FL), IEEE 802.3u (100BASE-FX), IEEE 802.3z (1000BASE-LX), IEEE 802.3z (1000BASE-SX).

Følgende fysiske protokoller anvendes til GBIC og SFD GBIC moduler (OSI lag 1):
IEEE 802.3z (1000BASE-X).

Følgende fysiske protokoller anvendes til trådløse datanet – Wireless LAN, WLAN (OSI lag 1):
IEEE 802.11a (op til 54 Mbit/s), IEEE 802.11b (1-11 Mbit/s) og IEEE 802.11g (op til 54 Mbit/s).

Følgende fysiske protokoller anvendes til tyndt ethernet (RG58), også kaldet ThinNet eller CheaperNet (OSI lag 1). Tyndt ethernet er kun designet til at understøtte halv dupleks:
IEEE 802.3 (10BASE2).

Se også 
 Gigabit ethernet

Eksterne henvisninger 

 De-Mystifying Category 5, 5e, 6, and 7 Performance Specifications 
 IEEE 802.3 CSMA/CD (ETHERNET) 
 New IEEE 802.11g™ Standard Extends Data Rate of IEEE 802.11b™ WLANs to 54 Mbps from 11 Mbps 
 IEEE P802.11g (TM), 54Mbps Extension to 802.11b... 
 Google: Category 5 Information , Ethernet , Wireless .

Datanet
Optisk kommunikation
IEEE 802
Bredbånd
Hub (datanetværk)

En hub er et stykke netudstyr med to eller flere porte.

Hub's kan fås til forskellige datanet typer: Ethernet, USB, firewire/IEEE1394 og fiber channel.

En hub sender datapakker ud forstærket på de andre porte uden at gemme det i en buffer (cut-through). Kun en port ad gangen, i modsætningen til en switch, kan sende datapakker til alle de andre porte (half-duplex).

Når to eller flere porte samtidig kommer til at sende datapakker, vil hub eller tilkoblet dataterminaludstyr (eks. computere) registrere og signalere det med et kollisionssignal.

Følgende gælder kun ethernet-baserede hubs:

En 10 Mbit hub kan kun formidle data med hastigheden 10 Mbit/s half-duplex på portene. 

En 100 Mbit hub kan kun formidle data med hastigheden 100 Mbit/s half-duplex på portene.

Eksterne henvisninger
 Reasons for exchanging LAN-hubs for LAN-switches
 Ofte stillede spørgsmål om netværk

Netudstyr
Switching hub

Følgende er kun gældende for ethernet switching hubs:

En netværk switching hub er et stykke netudstyr, som er en sammenbygning af en 2 ports switch og 2 hubs, hvor den ene er en 10 Mbit/s hub og den anden er en 100 Mbit/s. En netværk switching hub kan derfor formidle data hastigheder på enten 10 eller 100 Mbit/s half-duplex på hver af portene.

Eksterne henvisninger
 Reasons for exchanging LAN-hubs for LAN-switches

Netudstyr
Netværk bridge

Netværk bridge er de foranstaltninger, som netværksudstyr bruger til at skabe et samlet netværk fra enten to eller flere kommunikationsnetværk, eller to eller flere netværk segmenter.

Eksterne henvisninger 
  

Netudstyr
Netværk
Multilayer switch

En Multilayer Switch (MLS) er et stykke netudstyr, der kan switche på OSI lag 2 ligesom en switch – og herudover kan den udføre nogle ekstra funktioner på højere OSI lag.

MultiLayer Switch (MLS) – OSI lag 3 og/eller 4 
En Multilayer Switch (MLS) kan prioritere pakker via de 6 bits i IP DSCP (Differentiated Services CodePoint). Disse 6 bits blev i "gamle dage" anvendt til Type of Service (ToS). 

Følgende 4 afbildninger er normalt mulige i en MLS:
 Fra OSI lag 2, 3 og 4 til IP DSCP (hvis IP pakke) og/eller VLAN IEEE 802.1p.
 Fra VLAN IEEE 802.1p til IP DSCP.
 Fra IP DSCP til VLAN IEEE 802.1p.
 Fra VLAN IEEE 802.1p til port kø.

Mange MLS implementerer QoS Differentiated Services og/eller Integrated Services i hardware. 

Nogle MLS kan også udføre egentlig routing mellem VLAN og/eller porte ligesom en router. Routingen sker normalt ligeså hurtigt som switching (eng. wirespeed).

Lag 7 switch, web-switch, content-switch 
Der findes switche, der arbejder op til OSI lag 7, de kaldes layer 7 switche, content-switche eller web-switche.

En af deres anvendelser er at lave load-balancing mellem flere HTTP, HTTPS og/eller VPN servere. Load-balancing kan virke ved hjælp af DNAT. Faktisk kan nogle layer 7 switche lave wirespeed SNAT.

Se også 
 Datanet servicekvalitet, Network congestion avoidance, Traffic shaping.

Eksterne henvisninger 
 Google: Layer 3 Switching 
 Cisco White Paper: DiffServ-The Scalable End-to-End QoS Model

Lag 7 firewall/traffic shaper 
 Freeware, open source: Linux firewall-program: netfilter/iptables project homepage. The netfilter/iptables project. Kernet 2.6 iptables er en firewall med udvidelig NAT protokolunderstøttelse.
 Application Layer Packet Classifier for Linux Citat: "...This is a classifier for the Linux kernel's Netfilter subsystem that identifies packets based on application layer data (OSI layer 7). This means that it can classify packets as HTTP, FTP, Gnucleus, eDonkey2000, etc, regardless of port. Our classifier complements existing ones that match on route, port numbers and so on..."

Netudstyr
Angantyr

Angantyr () eller Agantyr var navnet på tre mænd i den samme slægt i norrøn mytologi, omtalt i fornaldersagaen Hervors saga, i Saxo Grammaticus' Gesta Danorum og i den færøske balladen Arngríms synir.

Den ene Angantyr kan være identisk med den Incgentheow, som navngives i det gammelengelske digt Widsið (linje 116), sammen med sin far Heidrek (Heathoric), sin halvbror Hlod (Hlithe) og Hlods mor Sifka (Sifecan).

Ongendus 

Den Angantyr, som fik besøg af missionæren Sankt Willibrord omkring år 710 og ellers er omtalt som Ongendus, ville ikke lade sig omvende, men gav Willibrord lov til at få 30 drenge med, som skulle lære om kristendommen for at udbrede den i Danmark. Missionæren skriver, at "han var grusommere end et dyr og hårdere end sten", men det var tidens almindelige beskrivelse af en hedensk konge; og hans rygte blev nok ikke bedre af, at han var fjendtligt indstillet til kristendommen. Han kan være grundlæggeren af Ribe, og have forstærket Danevirke i 737.

Bersærken Angantyr 

Sagnhelten Angantyrs far, bersærken Arngrim på Bolm, forærede ham det magiske sværd Tyrfing, som altid ramte plet, når det blev svunget; som aldrig rustede, og skar gennem sten og jern lige let som gennem tøj. Tyrfing dræbte en mand, hver gang det blev trukket af skeden. Angantyr beskrives som den største af Arngrims tolv sønner, og han og hans elleve brødre spredte frygt og rædsel i Norden.

Ifølge sagnet blev han dræbt på Samsø sammen med elleve af sine brødre af Hjalmar, der også døde i kampen. Ifølge Saxo blev Helge konge efter Angantyrs død.

Arkæologiske undersøgelser viser, at der var hårde kampe på Samsø år 728.

Det danske black metal-band, Angantyr, har taget navn efter kongen.

Noter

Se også 
Forhistoriske danske konger
Den danske kongerække

Kilder og referencer
 Ørvarodds saga og Hervors saga beretter om kampene på Samsø, som Angantyr var involveret i.

Eksterne henvisninger
Alcuin: Om Willibrords mission hos danerkongen omkr. 710 (omkr. 790)

Personer fra vikingetiden
Nordiske folkesagnkonger
Regenter af Danmark
Ubbe

Ubbe, søn af Regnar Lodbrog, skal havde været dansk konge en kort tid; død 877/878 i England.

Bror til Sigurd Orm-i-Øje, Ivar Benløs og Halvdan.

Se også 
 Den forhistoriske danske kongerække

Personer fra vikingetiden
Tjek fødsels- og dødsår
Maximum Transmission Unit

Størrelsen af den maksimale datapakke, som kan formidles af en fysisk dataforbindelse betegnes Maximum Transmission Unit (MTU).

Ekstern henvisning 
 Maximum Transmission Unit (MTU)

Datanet
Palnatoke

Palnatoke, egentlig Tóki søn af Pálnir, var en sagnhelt fra Fyn, der omtales hos Saxo Grammaticus og i den islandske Jomsvikingernes saga. I henhold til sidstnævnte var Palnatoke den, der grundlagde Jomsborg og skabte stedets lovværk. Ifølge Jomsvikingernes saga var han søn af Palner Tokesen og dennes hustru Ingeborg, en datter af Ottar Jarl. Muligvis er Palnatoke en historisk person, som har fået tilføjet en række vandresagn.

Palnatoke var vistnok et kælenavn for Toke Pallesen (staves også Toke Palnesen), en anden mulighed er "Den Polske Toke". Navnet er i hvert fald ikke et normalt nordisk navn.

Harald Blåtands banemand ? 
Ifølge en sen overlevering var han Harald Blåtands banemand og skal have såret ham dødeligt med et pileskud i bagdelen. Kong Harald stod bøjet, så pilen kom ud af munden på ham. 

Jomsvikingernes saga fortæller, at Palnatoke opfostrede Harald Blåtands søn Svend Tveskæg. Idet Palnatoke ifølge sagaen skulle have været en ivrig tilhænger af den gamle norrøne tro, modsatte han sig stærkt indførelsen af kristendommen, som Harald Blåtand tillod og stod for. Palnatoke kan have været mægtig nok til at trodse kong Harald og nægte at lade sig døbe. En anden grund skal være, at Palnatoke var dattersøn af den svenske jarl i Gøtaland, Ottar, som blev dræbt, da Harald Blåtand indtog Gøtaland. Af den grund skal Palnatoke have støttet sin fostersøn Svend i hans oprør mod sin far, kongen.

Snorre Sturlasson fortæller i Heimskringla: 

"Svend, søn af kong Harald, som senere blev kaldt Tveskæg, stillede sin far kong Harald krav om et rige; men det gik da som tidligere, at kong Harald ville ikke dele Danevældet i to og ville ikke give ham noget rige. Da skaffede Svend hærskibe og sagde, at han ville i viking. Men da hele hans flåde var kommet, og dertil Palnatoke af jomsvikingerne for at hjælpe ham, sejlede Svend til Sjælland og ind i Isefjorden. Der lå kong Harald, hans far, med sine skibe, han skulle ud i leding. Svend lagde til strid med ham, det kom til et stort slag; folk gik over til kong Harald, så Svend kom til at kæmpe mod overmagt, og så flygtede han. Kong Harald fik sår der og døde af dem. Derefter blev Svend taget til konge over Danmark."

Saxo fortæller, at Palnatoke blev tvunget af Harald Blåtand til at skyde et æble af hovedet på sin søn (en historie, der også optræder i Wilhelm Tell-sagnet omkring 450 år senere) og stå på ski ned ad Kullen i Skåne. Den islandske historiker Thormod Torfæus indsamlede materiale om Heming den Unge, mesterskiløberen fra Torgar  i Nordnorge på 1000-tallet,  der på samme vis blev sagt at være tvunget af kong Harald Hårderåde til at skyde en valnød af hovedet på sin bror.

Referencer 

Personer fra vikingetiden
Sagnhelte
Personer fra Danmark
Danskere i 900-tallet
Jomsvikingerne
OSI

OSI, akronymet kan have flere betydninger:

 OSI-model – Open Systems Interconnection-model,
 Office of Strategic Influence – OSI, tidligere departement i det amerikanske forsvarsministerium (2001-02).
 OSI – amerikansk progressivt rockband, opkaldt efter Office of Strategic Influence.
 Office of Scientific Intelligence – OSI, tidligere navn på departement i det amerikanske efterretningsorgan CIA (indtil 1963), det nuværendede Directorate of Science and Technology.
Rige (biologi)

Et rige er i biologien en enhed omfattende en eller flere rækker.

Antal riger 
Traditionelt delte man kun op i to riger, dyreriget og planteriget. Senere fik også svampe, protister og bakterier hver deres rige. Det skulle vise sig, at inddelingen ikke repræsenterer organismernes slægtskab korrekt. Der er således protister, som er nærmere beslægtet med svampe end de er med andre protister, som til gengæld er nærmere beslægtet med planter. Desuden debatteres det, om arkæer, tidligere regnet som bakterier, faktisk er nærmere beslægtet med alle andre organismer end bakterierne. Kun dyreriget, planteriget og svamperiget betragtes derfor stadig som monofyletiske grupper, grupper som kun inkluderer samtlige efterkommere af én fælles stamform. De andre riger betragtes ikke længere som gyldige systematiske kategorier, men anvendes dog stadig af praktiske årsager i andre sammenhænge. 
I nedenstående tabel er vist en oversigt over rigerne.

Referencer
Repeater

En repeater (eng.) er en radioinstallation, der gentager et radiosignal på en ny frekvens. Formålet er at forøge rækkevidden af det oprindelige signal. Nogle kalder det en relæstation. Anvendelsen kan være som mellemstation i en radiokæde, hvor et signal sendes fra repeater til repeater på sin vej gennem landet.

En anden anvendelse er til geografisk udvidelse af et radionet. Normale kommunikationsradioer sender og modtager på samme frekvens, så alle kan høre alle på den pågældende kanal. Her kan en repeater ikke bruges, da den så skal sende på samme frekvens som modtagefrekvensen, og dermed vil den blokere sig selv. 

I stedet indretter man radioerne til at de sender på én frekvens (f.eks. kanal A) og modtager på en anden (f.eks. kanal B). Så kan repeateren modtage kanal A og sende på kanal B. Nu kan alle radioer igen høre hinanden, og rækkevidden er gjort mindst dobbelt så stor. En fornuftig geografisk placering af repeater og antenne kan yderligere forøge rækkevidden.

En repeater må så have 2 antenner, da den ikke kan tåle at sende ind i sin egen modtager. Man kan nøjes med kun en antenne, hvis man indsætter et duplexfilter, der adskiller de 2 signaler.

På nogle radionet har man flere andre funktioner tilknyttet repeatere, f.eks. adgang til telefonnettet.

Repeater til forstækning af mobilsignal 

Krav til brug af repeatere til forstærkning af mobilsignal er nærmere beskrevet under GSM-repeater.

Se også 
 netværksrepeater for en anden type repeater.
 Cellulær-repeater
 DECT-repeater
 WiFi-repeater, WLAN-repeater

Radioteknik
Datakredsløbsterminerende udstyr

Et eksempel på et datakredsløbsterminerende udstyr (Data Circuit-terminating Equipment, DCE), er et modem.

Datatransmission
Public switched telephone network

Public switched telephone network (PSTN) (på dansk: offentligt telefonnet med omkobling) er det almindelige telefonnet. Nettet baserer sig på omkobling af telefonlinjer. Dette foregik oprindeligt med mekaniske centraler, hvor samtalen blev overført rent analogt. I dag er nettet digitaliseret undtagen forbindelserne til de analoge telefoner. Desuden er der koblet mobiltelefoner og diverse digitale forbindelser som ISDN og IP-telefoni til.

Eksterne henvisninger 

Signalbehandling
LAN

LAN (local area network) er et lokalt datanet, der typisk spænder op til 5 km i diameter (nogle bygninger).

Ordet "LAN" eller "LAN-party" bliver også brugt om større og mindre computerbegivenheder. Folk tager typisk deres egen computer med og tilslutter sig til et netværk med andre mennesker for at spille sammen og udveksle filer med en høj hastighed.
Der er næsten ingen grænser for, hvor mange, der kan tilsluttes.
 

Datanet
Datanet Integrated Services

Integrated Services (IntServ) er en åben Quality of Service arkitektur standardiseret af IETF.

Eksterne henvisninger 
Integrated Services (IntServ) Charter 

Integrated Services
Differentiated Services

IETFs differentiated services (kort DiffServ, DS) er en datanet arkitektur, som specificerer en simpel og skalérbar mekanisme til at klassificere og forvalte datatrafik og yde quality of service (QoS) i moderne IP baserede datanet. Differentiated services er foreslået i 1998/1999 af IETF i  og . DiffServ kan, fx, anvendes til at yde lav pakkeforsinkelse til kritisk datanet trafik såsom Voice over IP eller streaming media - og yde simpel best-effort service til ikke-kritiske services såsom web-trafik eller filoverførsler.

DiffServ anvender en 6-bit differentiated services code point (kort DSCP) i 8-bit differentiated services field (kort DS field) i IPv4-pakkehovedet og IPv6-pakkehovedet til pakkeklassificeringsformål. (DS field erstatter den forældede IPv4 Type of Service-field.)

Anbefaling af differentiated services code point brug 
Okteten DS field indeholder de 6-bit benævnt differentiated services code point (DSCP). IETF har lavet en del request for comments anbefalinger vedrørende de 64 værdiers brug. En del af de 64 værdiers anbefalede brug, vises i tabellen.

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 
 Webarchive backup 2002: Differentiated Services (DiffServ) Charter. Siden er nedlagt hos IETF fordi standardiseringen er færdig.
 QoS: Differentiated Services on Linux 
 Cisco White Paper: DiffServ-The Scalable End-to-End QoS Model 

Datanet
Internetteknologi
Harde-Knud/Gudfred/Gudrød

Harde-Knud, Gudfred, Gudrød kaldes også Trælle Knud og Knud den Fundne. Han var søn af Sigurd Orm-i-Øje og adoptivsøn af Gorm den Gamle (Æthelstan). Hans biologiske mor var en engelsk prinsesse, på nordisk kaldet Blæja, som betyder sengetæppe, lagen. Hun var datter af St. Edmund, hvilket nok betyder, at Knud er født året efter St. Edmunds martyrium i 869. 

Han blev konge o. 881 over East Anglia fordi man stod og manglede en konge, så skyndte biskopen at finde en kristen. Og så var han trods sin unge alder en, som både vikinger og englændere kunne acceptere. 
Han døde i 894/895, han nåede at få en søn: Svend, som fik sønnen Gorm den Engelske/Gothrum/Orm.

Tilnavnet Harde kommer af folkeslaget Harderne i Østengland.
Gudfred er en engelsk oversættelse af Gudrød, og Gudrød er hans hedenske danske navn.

Se også 
 Knud 1. Hardeknud
 Den forhistoriske danske kongerække
 Den danske kongerække
 Konger af East Anglia

Personer fra vikingetiden
Tjek fødsels- og dødsår
Helge (dansk konge)

Helge (død før 909) var en dansk konge 891 – før 909. Hans slægtskab med tidligere konger er ukendt.

Krønikeskriveren Adam af Bremen nævner med Svend Estridsen som kilde at Sigfred døde i et slag ved Leuven (Louvain) i nutidens Belgien i året 891 og blev efterfulgt af Helge.

Adam af Bremen nævner desuden at Helge var god og retfærdig og elsket af sit folk. Svend Estridsen nævnte desuden at Olaf, som kom fra Sverige, rejste til Danmark og erobrede riget med våbenmagt.

De engelske kilder siger at Sigfred levede i 895 og nogen mener at han først døde i 903.

Se også 
 Forhistoriske danske konger
 Kongerækken

Kilder 

Nordiske folkesagnkonger
Regenter af Danmark
Offentligt domæne

Offentligt domæne eller Public domain, ofte forkortet PD, også kaldet det åndelige fælleseje, betyder offentlig ejendom. Det vil sige fælleseje og dermed fri for ophavsret.

Årsagen til, at noget således er i offentlig ejendom, er typisk enten, at ophavsretten er udløbet, eller at det pågældende ikke har værkshøjde. Således tilhører såvel simple elementer (for eksempel en cirkel, tonen C, farven rød), såvel som værker hvortil ophavsretten er udløbet, det åndelige fælleseje. Det ses også ofte, at værkets skaber overlader værket til public domain – dvs. frasiger sig ophavsretten. Efter dansk ret er det tvivlsomt hvad virkningen er heraf.

Noter 

Immaterialret
Softwarelicenser
Hovvarpner

Hovvarpner, "Hovkasteren" er en hest i den nordiske mytologi. Den er Friggs hest. Hun gav den til Gna, som er Friggs budbringer. Hovvarpner er den ene af flere heste i den nordiske mytologi, som kan flyve. De andre er Sleipner, Guldfaxe, Rimfaxe, Skinfaxe, Alstærk og Alsvin.

I Lars-Henrik Olsens roman Erik Menneskesøn fra 1986 får hovedpersonen, Erik, lov at låne Hovvarpner, da han drager til Udgård sammen med Thors datter Trud.

Heste i nordisk mytologi
Fenja og Menja

Fenja og Menja var to søstre i den nordiske mytologi.

Navnene 
Fenja er gen. plur. af feni, mose,  og Menja af mani, smykke,  der også kendes fra navnet på Frejas smykke Brisingamen.

Sagnet 
Sagnet fortæller, at de var to jættepiger med enorme kræfter, og trælle for kong Frode, som tvang dem til at male guld og gode tider på kværnen Grotte. De gode tider mærkede søstrene dog ikke noget til, for kong Frode undte dem ikke mere hvile, end det tog "et vers at kvæde". Men søstrene tog hævn og fremmalede søkongen Mysing med en hær, der nedkæmpede kong Frode. Men søkongen handlede med salt, og han tog søstrene og Grotte om bord på sit skib, hvor han tvang dem til at male salt. Til sidst fik skibet overvægt af det meget salt og gik til bunds. Nede på havbunden kværner Grotte videre, og derfor, fortæller Snorri Sturluson, er havet salt.

Nyere version af sagnet 
Nogle mener, at skibet gik til bunds i havet mellem Fanø og Mandø, fordi havet er særligt salt der, og fordi de to øers navne passer med de to søstres. Her møder man en anden version af Snorris sagn: Der var engang to skibe, som skipperne havde opkaldt efter de to jættekvinder, Fenja og Menja. Jættekvinderne havde en kværn, der kunne male guld, og to andre, der kunne male salt. De to skippere gjorde jættekvinderne en tjeneste og fik som belønning hver en kværn, der kunne male salt. Kværnene tog de ombord, malede salt og solgte det i forskellige havne. I en storm strandede de to skibe. Det ene på en sandbanke, der efter skibet fik navnet Menjø (Mandø), og det andet på en sandbanke, der efter det strandede skib fik navnet Fenjø (Fanø).

Trivia 
 I Johannes V. Jensens mytiske og historiske roman Kongens Fald er Fenjas og Menjas sang beskrevet (del 3, kap. 11: “Grotte”).
 De tre Fanøfærger M/F Fenja, M/F Menja og M/F Grotte er opkaldt efter sagnet.
 Sten Lerche har indspillet sin udgave af Grottesangen.

Kilder 

Jætter
Guldtop

Guldtop eller Gulltoppr (norrønt "Gylden man") er en hest i nordisk mytologi, hvor den er blandt asernes heste. Guldtop nævnes blandt flere andre heste i digtene Grímnismál og Nafnaþulur i den Ældre Edda. Ifølge Gylfaginning i Snorri Sturlusons Yngre Edda tilhører hesten guden Hejmdal. Rudolf Simek har fremlagt en teori om at Snorri har tilskrevet hesten til Hejmdal i et forsøg på at systematisere mytologien.

Referencer 

Heste i nordisk mytologi
Gyldenbørste

Gyldenbørste er Frejs prægtige galt. Den har, som navnet antyder, gyldne børster og er flot og velnæret. Den kan løbe over vand og gennem luften og bruges som ridedyr. Galten har den egenskab, at uanset hvor den befinder sig, kan den oplyse verden, som var det dag.

Gyldenbørste er fremstillet ved dværgetrolddom af dværgene Brokk og Sindre i forbindelse med Lokes væddemål med dværgene.

 

Skabninger i nordisk mytologi
Frej
Fafner

Fafner er en mægtig drage fra den nordiske mytologi. Den vogter nidkært over en stor skat, og dens blod er giftigt. Fafner bliver til sidst slået ihjel af helten Sigurd Fafnersbane med sværdet Gram.

Fafner var en dværg, der af ringen Andvarenaut blev forvandlet til en drage.

Han er søn af Reidmar og bror til Odder og Regin. Engang blev Odder slået ihjel af Loke, og de tre dværge ville som hævn dræbe Loke, Odin og Høner. Odin forklarede at Loke ikke havde vidst at Odder var andet end et dyr, og han bad for deres liv. Reidmar ville skåne deres liv, hvis de fyldte Odders skind med det pureste guld.

Loke blev sendt af sted, mens Odin og Høner blev holdt som gidsler hos dværgene. Loke fandt guldet og stjal det fra dværgen Andvare. Der var tilstrækkeligt med guld til at fylde skindet og endda også dække det. Reidmar var tilfreds, og aserne blev sluppet fri.

Inden de forlod dværgene advarede Loke Reidmar om, at der i skindet lå en guldring, Andvarenaut, som var forbandet, og at forbandelse ramte dens ejermand. Reidmar var ligeglad, men advarslen viste sig at være berettiget. Reidmar blev dræbt af Fafner, der også drev Regin i eksil. Fafner drog til en hule, hvor han kunne gemme sit guld. Ringen forvandlede ham her til en grisk drage, som til sin død vogtede over guldet.

Skabninger i nordisk mytologi
Dværge i nordisk mytologi
Drager
Narfe

Narfe er søn af Loke i den nordiske mytologi. Narfe har en bror, ulven Vale. Vale slår ved et uheld Narfe ihjel.

Se også 
 De nordiske guders familietræ

Jætter
Hu

Hu er en lille jætte, der bor hos Udgårdsloke i den nordiske mytologi. Hu er en personificering af Udgårdslokes tanker, og da Tjalfe og Hu løber om kap i et væddemål vinder Hu stort, da han bevæger sig hurtigere end øjet kan blinke.

Jætter
Draupner

Draupner eller Draupnir i nordisk mytologi er navnet på Odins prægtige guldring. Den er smedet af dværgene Brokk og Sindre i forbindelse med Lokes væddemål med dværgene. Fra ringen drypper hver 9. nat otte nye og lige så prægtige guldringe.

Da Balder døde fik han Draupner med til dødsriget Hel. Men da Hermod var i Hel på sin mislykkede færd for at få Balder med tilbage til livet i Asgård, fik han  ringen med tilbage til Odin.

Den lille sølvfigur Odin fra Lejre fra omkring år 900, der blev fundet under udgravninger ved Gammel Lejre i 2009 viser Odin på sin tronstol Lidskjalv med en hals- og brystprydelse, som kunne være Draupner.

Se også
Balders død

Artefakter i nordisk mytologi
Odin
Gudrum

Gudrum eller Guthrum (også stavet Godrum og Guthorm) også kendt som Gorm den Gamle var en dansk konge i det østlige England med det kristne dåbsnavn Æthelstan. Han er muligvis tillige kendt under betegnelsen Gorm den Barnløse.

Det man ved om ham, kan samles i en kort liste. 
 I 869 bliver St. Edmund dræbt i en kamp mod vikingerne.
 I 878 slutter Gudrum fred med kong Alfred og får i dåben navnet Æthelstan.
 I 879 deler han jord ud til sine mænd i Øst Anglia.
 Han dør i 890.

Han havde adopteret Harde-Knud/Gudfred/Gudrød, en søn af Sigurd Orm-i-Øje. At barnløse konger adopterede andre kongers sønner var en helt almindelig del af det politiske spil, da en konge kunne blive afsat på grund af barnløshed.

Han må ikke forveksles med Jellingekongen Gorm den Gamle, far til Harald Blåtand (og stamfader til dronning Margrethe 2.), som optræder på Jellingestenene, og som ifølge Saxo (og ifølge Gorms og hans søn Haralds egne indskrifter på Jellingstenene) var gift med Thyra, der hos Saxo nævnes som datter af kong Æthelred.

Se også 
 Den forhistoriske danske kongerække
 Konger af East Anglia

Personer fra vikingetiden
Tjek fødsels- og dødsår
Datanetvært

Datanets enheder, som genererer data eller er sidste modtagere af data, kaldes værter (eng. hosts). Værter kaldes også slutsystemer, endeterminaler (eng. End Stations (ES)) eller dataterminaludstyr (eng. Data Terminal Equipment (DTE)).

Terminaludstyr kan være skrivere (eng. printer), computere, PDA og mobiltelefoner.

Computerhardware
Vært
Netudstyr

Netudstyr er enheder, som formidler data i et datanet. På engelsk kaldes netudstyr for network equipment, Intermediate Systems (IS) eller InterWorking Unit (IWU). Enheder, som er sidste modtager eller genererer data, kaldes dataterminaludstyr.

Netudstyr kan være ISDN TA, modem, hub, repeater, switch, switching hub, router/gateway, bridge, trådløs basisstation, multilayer switch, firewall eller protokolkonverter.

Eksterne henvisninger 
 

Datanet
Svadilfare

Svadilfare er i den nordiske mytologi en prægtig jættehingst. Den slæbte på et år stenene til muren, der omgiver Asgård. 

Aserne havde indgået et væddemål med Svadilfares ejer om, at hvis han kunne bygge muren på ét år, ville han få både solen og månen. Desuden skulle han have Freja. Da det så ud til at lykkes for ham med hjælp fra hesten, måtte Loke forhindre det. Han omskabte sig til en hoppe for at lokke hingsten væk fra arbejdet. Det lykkedes i sidste øjeblik, og jætten tabte væddemålet, men Loke måtte fortsætte som hoppe, indtil Sleipner blev født. Svadilfare og Loke er dermed Sleipners forældre.

Se også
Muren omkring Asgård

Heste i nordisk mytologi
Netværk

Netværk kan henvise til flere artikler:
 Datanet – En samling af computere der kommunikerer
 Neuralt netværk
 Socialt netværk
 Netværk (computertræf) – kaldes også 'Net Party', 'LAN party' eller bare 'Lan'
 Elektrisk netværk
 Netværkskommunikation – kommunikation med eller indenfor en gruppe.
 Netværke – at opbygge relationer i en given sammenhæng til andre mennesker
 Ledernetværk – professionelle netværk til udvikling af god ledelse
 Strømningsnetværk – en rettet graf med kantkapaciteter
 Slovenská konzervatívna strana – slovakisk politisk parti som tidligere hed Sieť (Netværk på dansk)

Se også 
 System – et system af forbundne ting eller mennesker kan kaldes et "netværk"
Gorm den Engelske

Gorm den Engelske er en dansk sagnkonge nævnt hos krønikeskriveren Saxo.

Den historiske baggrund for denne sagnkonge er Gorm den Gamle af Danmark, da Saxo nævner, at Gorm den Engelske har sønnen Harald, men historien kan også være påvirket af Gorm den Gamle (Æthelstan) og/eller af Guthrum (Gorm den Yngre), begge var konger af det den gang danske East Anglia, og det kan have ført til en misforståelse om, at de var konger af det egentlige Danmark.

Saxo om Gorm "den Engelske" 
Saxo skriver om Gorm den Engelske i 9. bog, 9. kapitel:

Roskildekrøniken om Gorm "fra England" 
Roskildekrøniken nævner også en Gorm, der kommer fra England sammen med broren Hardeknud (der hos Adam af Bremen er Gorms far), men han er blevet far til Harald, der indførte kristendommen. Man kan desuden se, at krøniken har blandet oplysninger sammen, idet de både nævner normanneren Svend, med sønnen Hardeknud (som krønikeskriveren Adam af Bremen nævner), men lader Svend erobre England, for at få sagnet om "den Engelske" til at passe ind i de oplysninger, der er hentet fra Adam af Bremen. Adam af Bremen nævner nemlig intet om en "engelsk Gorm".

Derudover nævner Roskildekrøniken en anden Gorm med sønnen Harald Blåtand, som levede før den tidligere omtalte Gorm fra England og hans søn Harald.

Dette viser, at der må være sket en dublering af Gorm og Harald i de forskellige sagn. Harald, som Roskildekrøniken nævner med tilnavnet Blåtand må være den samme som den Harald, der indførte kristendommen, og krønikens oplysninger om, at begge Haralder regerede 50 år tyder helt klart på en form for dublering. Det, at Saxo og Roskildekrøniken har forskellige meninger om, hvilken Gorm og Harald, der kom først, er endnu et tegn på en usikker dublering.

Der er dog ingen forklaring på historien om, at en Gorm skulle være kommet fra England, så det må være påvirket af Gorm den Gamle (Æthelstan), som måske af danskerne har været opfattet som en "dansk" konge, da kongerne i East Anglia stammede fra Danmark. "Gorm den Engelske" kan dog også være opfundet, for at understrege de danske kongers ret til England, som Svend Tveskæg erobrede i 1013.

Kilder 

Nordiske folkesagnkonger
Tjek fødsels- og dødsår
Johnny Weissmuller

Peter János Weissmüller (2. juni 1904 – 20. januar 1984), bedre kendt som Johnny Weissmuller spillede Tarzan i 19 film og betragtes som "verdens bedste Tarzan".

Han var også en af verdens bedste svømmere og satte i 1920'erne 67 verdensrekorder. Han opnåede i alt fem guldmedaljer ved Sommer-OL 1924 i Paris. I USA vandt han gennem årene 52 nationale mesterskaber. 1924 vandt han også OL-bronzemedaljen med det amerikanske vandpolohold.

Peter János Weissmüller blev født af tysksprogede forældre i et område af det daværende Østrig-Ungarn, som nu ligger i Rumænien. Han var dog ikke fyldt et år, før familien emigrerede til USA, hvor hans navn blev amerikaniseret til Johnny Weissmuller. Han begyndte tidligt at svømme og revolutionerede crawl-disciplinen, idet han lå højere i vandet, end svømmerne ellers gjorde. I 1922 satte han første gang verdensrekord, og derefter var han svømmestjernen over alle i årtiet.

I 1929 begyndte han som undertøjsmodel og rejste landet rundt med svømmeshows, hvor han skrev autografer og lavede talkshows, alt imens han reklamerede for undertøjet. Senere samme år fik han sin første filmrolle. Rollen som "Tarzan" i 1932 gav det helt store internationale gennembrud. Efter en lang række af Tarzan-film, indspillede han en række "Jungle Jim" film, hvor han optrådte mere påklædt.

Mod slutningen af 1950'erne forsøgte han sig i forretningsverdenen, men uden stor succes, så han trak sig tilbage i 1965.

Eksterne henvisninger 

 

Tarzan
Skuespillere fra USA
Svømmere fra USA
Olympiske svømmere fra USA
Hollywood Walk of Fame
Jackie Wilson

Jack Leroy "Jackie" Wilson, Jr. (9. juni 1934 – 21. januar 1984) var en amerikansk sanger og sangskriver.

Jackie Wilson blev ramt af et hjerteslag den 29. september 1975 på scenen i Latin Casino i Camden, New Jersey, og gik i koma, som han aldrig vågnede fra. Han døde den 21. januar 1984.

Eksterne henvisninger 

Sangere fra USA
Personer fra Detroit
Rasmus Trads

Niels Rasmus Trads Rasmussen (født den 30. januar 1945 i Viborg) er tidligere administrerende direktør i PFA Byg da han i januar 1999 blev varetægtsfængslet og sad isolationsfængslet i mere end 40 dage, sigtet for dokumentfalsk.

PFA-sagen 

Rasmus Trads havde sammen med Kurt Thorsen forfalsket PFA-direktør André Lublins underskrift på økonomiske garantier til Ejendomsselskabet Norden og finansieringsselskabet Gefion – begge selskaber ejet af Kurt Thorsen.

I alt havde Rasmus Trads og Kurt Thorsen udstedt garantier for 1,8 milliarder kroner, mente man på dette tidspunkt. Beløbet voksede siden til det dobbelte – 3,7 milliarder kroner.

To dage senere blev også byggematadoren Kurt Thorsen varetægtsfængslet.

11. januar 2002 fik Kurt Thorsen 6 års fængsel og Rasmus Trads 4 års fængsel. Under afsoningen tog han 2003-2004 en journalistisk diplomuddannelse fra Danmarks Journalisthøjskole. Han blev løsladt i juni 2004, hvorefter han afsonede samfundstjeneste og var ansat som mediekonsulent i mediekoncernen Eniro indtil maj 2006. Ved siden af sit fuldtidsjob freelancede Rasmus Trads blandt andet for talkshowet Clement Direkte på DR2.

Kilder og henvisninger

Erhvervsfolk fra Danmark
Bedrageridømte fra Danmark
Personer fra Viborg
Seikantunnelen

Seikantunnelen er verdens næstlængste jernbanetunnel med en længde på 53,85 kilometer. Tunnelen går 240 meter under havets overflade og 100 meter under bunden af Tsugarustrædet mellem Tsugaru-halvøen i Aomori-præfekturet på Japans hovedø, Honshū, og Matsumae-halvøen på øen Hokkaidō.

Tunnelen blev påbegyndt i juni 1972 og stod færdigbygget i 1983. Konstruktionsarbejdet kostede i alt 66 menneskeliv. Den første prøvekørsel fandt først sted den 13. marts 1988.

Selvom det indtil 2016 var den længste trafiktunnel (jernbane eller vej) i verden, har billigere flyrejser gjort, at Seikantunnelen bruges mindre. Dens krav på rekorden forsvandt, da Gotthard Basistunnelen, en anden jernbanetunnel, blev færdig i 2016.

Historie 
At forbinde Honshū og Hokkaidō var noget, man havde overvejet siden Taishō perioden (1912-1925), men seriøse undersøgelser begyndte først i 1946, på grund af tabet af territorier efter 2. verdenskrig og behovet for at genhuse folk som returnerede fra disse territorier. I 1954 sank 5 færger inklusive Toya Maru under en tyfon, hvorved 1.430 mennesker mistede livet. Det følgende år satte de japanske statsbaner, JNR, fart på tunnel-undersøgelserne.

En anden overvejelse var den voksende trafik mellem de to øer. En blomstrende økonomi så trafik-niveauer på den JNR-drevne Seikan-færge fordoblet til 4.040.000 personer/år fra 1955 til 1965, og godsmængder voksede 1,7 gange til 6.240.000 tons/år. I 1971 forudså trafikfremskrivninger, at trafikken ville vokse så meget, at den ville overskride kapaciteten ved færgelejet, som var begrænset af geografiske forhold. I september 1971 blev beslutningen taget om at begynde arbejdet med tunnelen. Et Shinkansen-kapabelt krydssnit blev lagt, med planer om at udvide Shinkansen netværket

Konstruktion 

De første geologiske undersøgelser fandt sted mellem 1946 og 1963, og omfattede: boring i havbunden, soniske undersøgelser, undervandsboringer, observationer ved hjælp af mini-ubåd, og seismiske og magnetiske undersøgelser. Men for at få en større forståelse af hvad man havde med at gøre, blev der foretaget horisontale pilot boringer, i både service og pilot tunnelerne.

Tunnelkonstruktionen begyndte samtidig fra både den nordlige og den sydlige ende. Afsnittende på tørt land blev tacklet med traditionelle bjergtunnel-teknikker, med en enkelt hovedtunnel. Men for de 23,3 km. som var under vandet, blev der lavet tre boringer med forskellig diametre: en første pilot tunnel, en service tunnel, og endelig hovedtunnelen. Servicetunnelen blev periodevis forbundet med hovedtunnelen med en serie af forbindende rør, i 600 til 1.000 m. intervaller. Pilottunnelen tjente som servicetunnel for det 5 km. lange center stykke.

Brugen af en tunnelboremaskine (TBM) under Tsugaru-strædet blev aflyst efter mindre end 2 km. på grund af klippens varierende beskaffenhed og besvær med at komme ind til fronten for at tage avancerede injektionsmetoder i anvendelse. Sprængning med dynamit og mekanisk hakning blev herefter brugt.

Se også 
 Gotthard Basistunnelen.

Noter 

Tunneler i Japan
Godfred

Godfred, Gudfred eller Gøtrik – også benævnt Gøtrik den gavmilde,, Godfred den gavmilde og Godfred den Store () (død 810) var dansk konge først i det 9. århundrede. Navnet er er en fordanskning af det latinske navn "Godofridus", som nævnes i franske annaler. Det latinske "Godofridus" er en oversættelse af det nordiske navn "Gudrød".

Godfred er kendt fra samtidige frankiske annaler, hvori han først står omtalt i 804. Hans slægtskab med tidligere konger nævnes ikke. Godfred kendes også fra Saxo Grammaticus' værk Gesta Danorum, hvori han omtales som "Gøtrik".

Frankiske annaler 

Godfred dukker først op i kilderne i år 804, da han ankom grænsen mellem kongeriget og sakserne i Sønderjylland med sin flåde og hele sit kavaleri. Her udvekslede han gesandter med Karl den Store. Rimeligvis har han været en ny konge, som krævede en ny fredsaftale, da freden mellem stater på den tid var personlige aftaler herskerne imellem. Godfred angreb obotriterne i 808 og indtog bl.a. handelscenteret Reric, hvorefter han deporterede handelsfolkene til Sliestorp (der menes at have ligge ca. fem km øst for Slesvig) eller til Hedeby. Han har ifølge de frankiske annaler bygget Dannevirke, hvilket dog ikke passer med dendrokronologiske dateringer. Men han kan have fornyet brystværnet og portene på den eksisterende vold, uden at vi i dag kan spore det. Det ville være logisk at gøre, fordi frankerne var så stor en trussel. Nogle mener, at han kan have bygget den forstærkende vold Kovirke. Det fremgår af franske annaler, at Godfred var konge over Jylland, Vestfold og Skåne, så han har muligvis også regeret over Sjælland og Fyn. Godfred støttede sakserne mod Karl den Store, men det kom aldrig til en direkte konfrontation mellem de to herskere.

Angrebene på obotritterne medførte en krise med frankerne, da kejseren sendte en hær mod nord. En forhandling i 809 mellem Godfred og Karl den Stores udsendinge førte ikke til enighed, og Godfred angreb friserne i 810 med en flåde på 200 langskibe. Godfred blev tilskænket Frisien af frankerne for at standse sit erobringstogt. Senere kom dog efterretningerne om, at han var myrdet af en af sine soldater. Han blev efterfulgt på tronen af sin brorsøn Hemming, og det følgende år, i 811, blev der indgået fred mellem Hemming og Karl den Store. Drabet på Godfred kan have været aftalt mellem Hemming og frankerne.

Nordiske Sagn

Saxo Grammaticus 
Saxo Grammaticus kalder ham for "Gotricus" (oversat til Gøtrik) og fortæller, at han er søn af af en konge, der hedder Gorm. Han fortæller desuden, at han har sønnen Olaf, som bliver konge lige efter ham, men ellers passer hans historie med de frankiske annaler.

Noter

Referencer

Litteratur 
 Poul Skaaning: Vikingestormen. Togter mod Vesteuropa 793-937; Viborg 2006;

Eksterne henvisninger 
 Annales Regni Francorum Frankiske Annaler 
 Gudfred | Gyldendal – Den Store Danske Hentet 5.2.2013
 Ynglingesaga - heimskringla.no Hentet 5.2.2013
 Kong Godfred (Gøtrik) Hentet 5.2.2013
 Politiken: Danmarkshistoriens hvornår skete det

Nordiske folkesagnkonger
Personer fra vikingetiden
Regenter af Danmark
Myrdede regenter af Danmark
Godfred
Anulo

Anulo en dansk kongeætling og konge. På dansk og i forskellige nordiske kilder også kaldet Ring (død 812).

Levned 
Han kan måske have været en søn af Halfdan. Han var ganske kortvarigt en dansk konge, der var en af fem konger, der regerede i Danmark i borgerkrigsåret i 812. Efter kong Hemmings død dette år, var det ikke klart, hvem der skulle efterfølge ham som konge, og Anulo blev ført frem som et af flere bud på en dansk konge, hvilket udløste en borgerkrig om spørgsmålet. Ifølge nogle var det ham, som udløste borgerkrigen.

Hans udfordrer til kongeværdigheden var Sigfred, som Saxo kalder Sigurd Ring. De faldt begge i et stort slag, men Anulos gruppe vandt dog slaget, hvilket betød, at Anulos brødre Harald og Reginfred blev konger.

Han var et barnebarn (eller en nevø) af en tidligere kong Harald (muligvis identisk med Harald 1. Hildetand).

Noter

Litteratur 
 Peter Sawyer: "Da Danmark blev Danmark. Fra ca. år 700 til ca. 1050" (i: Olaf Olsen (red.): Gyldendal og Politikens Danmarkshistorie; bind 3; København 1988; )

Eksterne henvisninger 
 Annales Regni Francorum Frankiske Annaler

Se også 
 Den forhistoriske danske kongerække

Personer fra vikingetiden
Kongelige fra Danmark
Nordiske folkesagnkonger
Danske konger der faldt i slag
854



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Horik 1., dansk konge

54
Erik den Yngre

Erik den Yngre var en brodersøn af Erik Barn, den yngste søn, af Halvdans sønner, dræber sin ældste bror og jager de andre brødre i eksil.

Se også 
 Den forhistoriske danske kongerække

Personer fra vikingetiden
Tjek fødsels- og dødsår
Slørugler

Slørugler (latin: Tytonidae) er en familie af ugler. Den har 18 arter, heraf en i Danmark, nemlig sløruglen.

Sløruglerne er ugler af mellemstørrelse. De har en slank krop og lange ben. Deres bryst og underside er gullighvid, oversiden blågrå og rødbrun.

Øjnene er store og sorte.

Uglerne i denne familie er normalt mere nataktive end de egentlige ugler.

Klassifikation 
 Slægt Tyto
 Art Tyto tenebricosa
 Art Tyto multipunctata
 Art Tyto inexspectata
 Art Tyto nigrobrunnea
 Art Tyto sororcula
 Art Tyto manusi
 Art Tyto aurantia
 Art Tyto novaehollandiae : Stor slørugle
 Art Tyto castanops
 Art Tyto rosenbergii
 Art Tyto soumagnei
 Art Tyto alba : Slørugle
 Art Tyto glaucops
 Art Tyto capensis : Kapslørugle
 Art Tyto longimembris : Græsslørugle

 Slægt Phodilus
 Art Phodilus prigoginei
 Art Phodilus badius

Ugler
De egentlige ugler

De egentlige ugler (latin: Strigidae) er en familie af ugler. Familien har cirka 210 arter.

De egentlige ugler har et svagere afgrænset slør i forhold til sløruglerne. De varierer også i langt højere grad i størrelse, samtidig med at de har en grå til rødbrun, stribet eller plettet fjerdragt.

Slægter 
 Otus – (Eks. Stribet dværghornugle O. brucei, Dværghornugle O. scops)
 Mimizuku
 Bubo – (Eks. Plettet hornugle B. africanus, Stor hornugle B. Bubo)
 Ketupa
 Scotopelia
 Nyctea – (Eks. Sneugle N. scandiaca)
 Strix  – (Eks. Natugle S. aluco, Ørkennatugle S. butleri, Slagugle S. uralensis, Lapugle S. nebulosa)
 Jubula
 Lophostrix
 Pulsatrix
 Surnia – (Eks. Høgeugle S. ulula)
 Glaucidium – (Eks. Spurveugle G. passerinum)
 Xenoglaux
 Micrathene
 Athene – (Eks. Prærieugle A. cunicularia, Kirkeugle A. noctua)
 Speotyto
 Aegolius – (Eks. Perleugle A. funereus)
 Ninox
 Uroglaux
 Pseudoscops
 Asio – (Eks. Skovhornugle A. otus, Mosehornugle A. flammeus, Kapugle A. capensis)
 Nesasio

Noter

Kilder 
  Taxonomicon – Family Strigidae
 Gill, F & D Donsker (Eds). 2013. IOC World Bird Names (v 3.3) www.worldbirdnames.org
Budle

Budle er en sagnkonge, som efter sagnet skal være en bror og efterfølger til Siger og efterfølges af Sigfred. Men han er hist en misforståelse. Han var bare far til en konge, og ikke selv konge.

Se også 
 Den forhistoriske danske kongerække
 Den danske kongerække

Nordiske folkesagnkonger
Tjek fødsels- og dødsår
Landsting

Landsting kan henvise til flere artikler:

Landstinget – det ene kammer i Danmarks parlament 1849-1953
Landsting (middelalderen) – en middelalderlig regional forsamling
Grønlands Landsting – det grønlandske parlament
Landsting (Sverige) – svensk sekundærkommunes ledelse
Ålands landsting – Ålandsøernes parlament 1922-1992
Viborg Landsting – nørrejysk appeldomstol indtil 1805 
Sjællandsfar Landsting – en domstol i Ringsted indtil 1805

 andet
 Landstinget (dokumentarfilm) –  dansk dokumentarfilm fra 1953 af Christen Jul

Se også:
Ting