alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Entropi (økologi)

Entropi er et begreb inden for økologien, der udtrykker den samlede grad af uorden i et lukket system. Det er afgørende at holde fast på, at i de økologiske systemer er der tale om systemer (en sammensat, men struktureret helhed), men om velafgrænsede og åbne systemer.

Både på individniveau og på globalt niveau er entropi en afgørende størrelse. Man kan netop med god grund betragte de levende organismer som mere eller mindre komplicerede løsninger på entropiens problem.

De levende organismer bygger deres energihusholdning og dermed også deres behandling af entropien på to hovedelementer:
 Etablering af en barriere mellem systemets (individets, biotopens, biosfærens) indre på den ene side og det ydre miljø på den anden
 Etablering af feedback-mekanismer, der muliggør skabelsen af en homøostatisk tilstand i systemets indre

Alle organismer har en membran, der adskiller organismens indre fra det omgivende miljø. Uden den kan organismen ikke fungere, og døden indtræder øjeblikkeligt. På den anden side er organismen afhængig af at kunne udveksle stof og energi med omgivelserne, og derfor har de også udviklet metoder, som tillader kontrolleret passage gennem membranerne. Dette suppleres hos de højere udviklede, flercellede organismer med indbyrdes forbindelser på tværs af disse semipermeable membraner.

Hos økosystemerne finder man afgrænsninger, som kan sammenlignes med cellers og individers membraner. En biotop er afgrænset overfor nabobiotoperne ved hjælp af randzoner, som tillader trafik begge veje, men som alligevel holder systemet aflukket overfor nabosystemerne. Hvis randzonen forsvinder, bliver den nødvendige, indre homøostase umulig at opretholde, og systemet bryder sammen. Dette fænomen er det egentlige årsag til, at det er så svært at frede bestemte biotoper, og meget af den moderne fredningspolitik går da også ud på at skabe så brede randområder, at selve fredningens kerneområde er beskyttet tilstrækkeligt til at kunne overleve.

Der er en række eksempler på de afgørende, ydre randzoner: skovbryn, rørsump, marsk osv.

Se også 
 Bark (plantedel)
 Energi
 Entropi (fysik)
 Epidermis
 Hud
 Hår
 Randzone
 Skæl
 Slimhinde
 Termodynamikkens 2. lov
 Økologi

Kilder 
 

Økologi
Kaptajnløjtnant

Kaptajnløjtnant er en officersgrad i Søværnet, der svarer til kaptajn i Hæren og Flyvevåbnet. Bruges også i andre landes mariner fx Sjøforsvaret (Norge).

Chefen for mindre fartøjer, så som kystubåde, inspektionsfartøjer af Knud Rasmussen-klassen, torpedobåde, minestrygere, inspektionskuttere af Agdlek-klassen [aschlærk] og patruljebåde af Flyvefisken-klassen er kaptajnløjtnanter.

Om bord på større skibe fungerer taktisk uddannede kaptajnløjtnanter som taktiske officerer (TAO) på henholdsvis undervands-, overflade- og luftområderne og den mere erfarne vil være operationsofficer (OPO), der er leder af operationsdivisionen (O-div). Den teknisk uddannede kaptajnløjtnant kan være teknikofficer (TKO), der svarer til maskinchef i handelsflåden eller han kan være vedligeholdelsesofficer (VLO), der er TKOs stedfortræder.

I Forsvarets Sundhedstjeneste vil reservelæger og reservetandlæger af 1. grad bære kaptajnløjtnantsdistinktioner.

I Marinehjemmeværnet er en kaptajnløjtnant flotillechef og er den højeste ulønnede officersgrad.

Ifølge NATO er kaptajnløjtnanter OF-2 officerer. Lieutenant i Royal Navy og i U.S. Navy samt Kapitänleutnant i Deutsche Marine er OF-2 officerer og svarer derfor til kaptajnløjtnanter. Søværnets kaptajnløjtnanter hedder dog Lieutenant Commander på engelsk ifølge forsvaret. Distinktionerne for Søværnets kaptajnløjtnanter er de samme som Royal Navys Lieutenant Commander. Så mens en engelsk/amerikansk Lieutenant Commander skal oversættes til orlogskaptajn skal en dansk kaptajnløjtnant omtales Lieutenant Commander ifølge forsvarskommandoen.

Kilde 

Militære titler
Titler i Rangfølgens klasse 5
Søofficerer
Premierløjtnant

Premierløjtnant er en militær officersgrad. Udnævnelsen til premierløjtnant i Danmark foregår automatisk enten ved færdiggørelsen af officersuddannelsen ved Hærens, Søværnets eller Flyvevåbnets Officersskole eller ved færdiggørelse af tjenesten som løjtnant.

Premierløjtnanter i en hær er for det meste delingsførere eller næstkommanderende i et kompagni, batteri eller eskadron.
Premierløjtnanter i Søværnet kan være vagtchef (styrmand) på en større enhed såsom skibe af Thetis-/Absalon-klassen eller fartøjschef på et patruljefartøj af Diana-klassen. I andre mariner er de typisk næstkommanderende på torpedobåde, kystubåde og minestrygere.

I Forsvarets Sundhedstjeneste vil reservelæger, reservetandlæger og reservedyrlæger af 2. grad bære premierløjtnantsdistinktioner. I Søværnet adskiller reservelægers og reservetandlægers distinktioner sig fra premierløjtnantsdistinktioner ved at have en ponceaurød (mørkerød) snor mellem de gyldne bånd. Flyvevåbnets læger, samlet kaldet flyverlæger, bærer en såkaldt flyverlægevinge på brystet. Hærens læger kan oftest ikke skelnes fra de øvrige officerer i hæren, dog er lægerne ved udsendelse til eksempelvis Afghanistan begyndt at bære en rød snor med teksten "medical" under distinktionen.

I Hærhjemmeværnet er en premierløjtnant næstkommanderende i kompagniet eller uddannelsesstøtteofficer, i Marinehjemmeværnet en halvflotillefører og i Flyverhjemmeværnet næstkommanderende i eskadrillen eller uddannelsesstøtteofficer.

Premierløjtnant-graden svarer til Flying Officer i RAF og Sub-Lieutenant i Royal Navy, men svarer til Lieutenant, junior grade i US Navy.Den svarer i Deutsche Marine til Oberleutnant zur See. Søværnet oversætter dog deres 'premierløjtnanter' til Lieutenant.

Danske gradstegn

Eksterne kilder/henvisninger 

Militære titler
Titler i Rangfølgens klasse 5
2004 AS1

2004 AS1 (også kendt under sit første midlertidige navn AL00667) er en nærjords-asteroide af typen apollo-asteroide med en diameter på 500 m, opdaget 13. januar 2004 og som passerede forbi Jorden den 15. januar 2004.

Den ordinære småplanet vakte opstandelse hos nogle astronomer, da de første og meget foreløbige data viste, at der var 25% risiko for en kollision med Jorden blot 27 timer senere. Heldigvis viste senere data at småplaneten ville passere uden om Jorden, og den passerede da også i en afstand svarende til ca. 32 gange afstanden mellem Jorden og Månen.

Henvisninger/kilder 
 Great Shefford Observatory page on 2004 AS1 
24 February, 2004, BBC News: Earth almost put on impact alert 

{{DISPLAYTITLE:2004 AS1}}

Nærjords asteroider
Apollo-asteroide

En Apollo-asteroide er en småplanet, hvor banens halve storakse er større end 1,000 AE og perihelium-afstanden er mindre end 1,017 AE.

Typen Apollo-asteroider er opkaldt efter småplaneten 1862 Apollo, som netop har disse karakteristika.

Apollo-asteroider er blandt de nærjords-asteroider, som kan risikere at støde sammen med Jorden.

Apollo-asteroider 
 (1566) Icaros
 (1862) Apollo
 2004 AS1
 2009 DD45

Andre nærjords-asteroidetyper 
 Aten-asteroider
 Amor-asteroider

Se også 
 Meteoritnedslag

Henvisninger/kilder 
 Asteroider  fra www.systime.dk

Solsystemet
Difonbaseret syntese

Difonbaseret syntese er bl.a. baseret på en lyddatabase, der indeholder en mængde difoner, der stammer fra optagelser med en speaker (eller en stemme), dvs. der er tale om en slags reproduktion af et ægte menneskes stemme.

Processen bag en syntese og kunstig tale
Syntetisk tale systemer består typisk af to moduler. Det ene modul er tekstmodulet (front end), der konverterer tekstinput til lydskrift på basis af en række komplicerede grammatikker regler. Disse regler styrer, hvordan skriftsprogets tegn skal konverteres til talesproget tegn. Det andet modul er talemodulet (back end), der bl.a. indeholder en taledatabasen. På samme måde som vi har et alfabet for det skrevne sprog, findes der et alfabet for hvert enkelt sprog, der beskriver dette sprogs "lyde". Eksempler på sådanne lydalfabeter er f.eks. IPA og SAMPA.

Taledatabasen
Lyddatabasen indeholder taledata fra en stor mængde tekst, som et menneske (en speaker) indlæser. Teksten udvælges, så den bedst muligt dækker samtlige lyde i et givent sprog. Når teksten er indlæst i lydfiler, benyttes disse filer af et program, der splitter filerne op i lyddele (dvs. de lyde der er defineret i det givne sprogs lydalfabet. Når syntesen senere danner kunstig tale, sker det herefter baggrund af disse lydstumper af "ægte menneskelig tale". Det bør dog bemærkes, at for at opnå god og korrekt intonation, dvs. at den syntetiske tale lyder ægte, styres "genbrugen" af lydstumperne af en række komplicerede regler, der er med stil at sikre, at de små sammensatte lydstumper giver en sammenhængende tale, når der læses ord eller større (vilkårlige) tekster op.

Tidligere udgaver af talesyntese
De tidlige systemer indenfor talesyntese (formantsyntese) benyttede sig ikke af indspilning af menneskelig tale, men på kunstigt maskinproduceret tale. Dette gav en meget robotlignende syntesekvalitet. Hvis teknologien bag en difonbaseret syntese ikke er i orden, kan man dog fortsat i dag finde systemer med robotlignende kvalitet selv om de er difonbaserede.

Sprogteknologi

en:Diphone synthesis
Krater

Et krater er oftest en cirkelformet sænkning eller lavning på overfladen af planeter, måner, småplaneter eller andre himmellegemer, men kan henvise til flere artikler:
 Nedslagskrater
 Vulkankrater – hullet midt i vulkantoppen, hvor lavaen er kommet ud fra.
 Månekrater – Krater på Månen

Ordet Krater er valgt af Galileo fra det græske kratér, et blandekar til vin og vand.
Sprint (banecykling)

Sprint er en disciplin i cykling over en kort distance på tre omgange på en cykelbane mellem typisk to ryttere, hvor vinderen er den som kommer først over målstregen efter at have startet samtidig. 

Tiden er uden betydning i sprint, hvorfor de to ryttere kan stå næsten stille, mens de aflurer, hvem som åbner sprinten.

Begrebet sprint eller mere rigtigt spurt anvendes også om den endelige afgørelse i et linjeløb.

Top-sprintere igennem tiderne

1950'erne 
  Fritz Schär
  Fiorenzo Magni
  Stan Ockers
  Win van Est
  Joseph Planckaert
  André Darrigade

1960'erne 
  Rudi Altig
  Niels Fredborg
  Jan Janssen
  Willy Planckaert
  Walter Godefroot

1970'erne 
  Cyril Guimard
  Peder Pedersen
  Herman van Springel
  Patrick Sercu
  Rik van Linden
  Jacques Esclassan
  Rudy Pevenge

1980'erne 
  Seán Kelly
  Freddy Maertens
  Frank Hoste
  Éric Vanderaerden
  Jean-Paul van Poppel
  Eddy Planckaert
  Davis Phinney
  Etienne De Wilde

1990'erne 
  Djamolidine Abdoujaparov
  Olaf Ludwig
  Johan Museeuw
  Erik Breukink
  Ján Svorada
  Silvio Martinello
  Wilfried Nelissen
  Frédéric Moncassin
  Danilo Hondo
  Erik Zabel
  Mario Cipollini
  Stuart O'Grady
  Tom Steels
  Jaan Kirsipuu
  Marcel Wüst

Nyere tid 
  Baden Cooke
  Robbie McEwen
  Óscar Freire
  Alessandro Petacchi
  Thor Hushovd
  Tom Boonen
  Danilo Napolitano
  Filippo Pozzato
  Robert Förster
  Daniele Bennati
  Heinrich Haussler
  Robert Hunter
  Sébastien Chavanel
  Romain Feillu
  André Greipel
  Gerald Ciolek
  Tyler Farrar
  Mark Cavendish

Cykelsportsdiscipliner
Banecykling (cykelsport)
Aten-asteroide

En Aten-asteroide er en småplanet, hvor banens halve storakse er mindre end 1.000 au og aphelium-afstanden er større end 0,983 au. Dette betyder at disse asteroider tilhører kategorien af Nærjords-asteroider, der potentielt kan støde ind i Jorden.

Typen er opkaldt efter småplaneten (2062) Aten, som i 1976 var den første der havde netop har disse karakteristika. To år senere opdagedes den anden asteroide i denne kategori: (2100) Ra-Shalom. Man har pr. 5. maj. 2017 opdaget 1.197 Aten (inkl. Atira) asteroider.

Udvalgte Aten-asteroider 
 (2062) Aten også: 1976 AA
 (2100) Ra-Shalom også 1978 RA
 (99942) Apophis også: 2004 FH
 (367943) Duende også 2012 DA14
 (3753) Cruithne også 1986 TO

Andre nærjords-asteroidetyper 
 Apollo-asteroider
 Amor-asteroider

Se også 
 Meteoritnedslag

Henvisninger/kilder 

 Asteroider  fra www.systime.dk

Solsystemet
Amor-asteroide

En amor-asteroide er en småplanet, hvis banes perihelium-afstand er mellem 1,017 og 1,300 AE. Amor-asteroider er altså blandt de nærjords-asteroider, som kan risikere at støde sammen med Jorden.

Typen amor-asteroide er opkaldt efter småplaneten (1221) Amor også kendt som 1932 EA1, som netop har disse karakteristika.

Andre Amor-asteroider 
 Albert – 1911 MT
 Alinda – 1918 DB
 (433) Eros også kendt som  1898 DQ
 Ganymed – 1924 TD
 1627 Ivar
 1036 Ganymed, der med en diameter på omkring 35 kilometer er det største af alle nærjord-objekter.

Andre nærjords-asteroidetyper 
 Aten-asteroider
 Apollo-asteroider

Ekstern kilde/henvisning 
 Asteroider fra Systime 

Solsystemet
Maskinoversættelse

Maskinoversættelse er en automatisk oversættelse styret af  komplicerede lingvistiske grammatikker og regler. På basis af syntaks og semantik sigter systemet mod en oversættelse, der både er korrekt i forhold til betydninge og sætningens opbygning og syntaks. Der er ikke altid et en-til-en forhold mellem ord på forskellige sprog. Det kan gøre en redigering nødvendig. Mange sprog har ord med meget forskellig betydning. Så længe maskinen ikke forstår teksten, kan den blot "gætte". Det søger man at undgå med udførlige ordlister for faste vendinger (eksempler ses i afsnittet #Typiske fejl).

Maskinoversættelse 
Der findes maskinoversættelse af svingende kvaliteter. De heldigste målt i kvalitet og effektivitet findes inden for afgrænsede områder og med et begrænset antal ord som patenttekster.

Lingtech er et dansk firma, som beskæftiger sig med maskinoversættelse og har udviklet et program til oversættelse af patenttekster. Det var i brug fra 1993 til 2007. Lingtech har erstattet det med et rent statistisk baseret maskinoversættelsessystem. Det hedder Sunbeam er udviklet af languagelens, to forskere fra Copenhagen Business School.

Det dansk-norske GramTrans-projekt er en genre-uafhængig maskinoversættelse, der primært bygger på grammatisk analyse og dependensbaseret transfer.

"Dåsedansk" 
Dåsedansk er en mislykket maskinoversættelse fra engelsk til dansk. Udtrykket skyldes, at det engelske ord can både kan betyde dåse og kan. Nogle oversættelsessystemer erstattede konsekvent can med dåse, så maskinoversættelser giver nogle spøjse tekster, der i høj grad trænger til en kærlig hånd. Et mere nutidigt eksempel er, at Google Translate altid oversætter Application med Ansøgning. Det kræver både kendskab til det oprindelige sprog og kildeteksten for at skabe en brugbar tekst.

Eksempler på fejl 

I tabellen ses eksempler på dansk fejloversatte engelske udtryk. Den giver indtryk af, hvad der forhindrer en 100 % korrekt oversættelse.

Se også 
 Mobiloversættelse
 Danglish
 Apertium
 Engrish

Kilder 

 Eckhard Bick, 2007. "Dan2eng: Wide-Coverage Danish-English Machine Translation", I: Bente Maegaard (ed.), Proceedings of Machine Translation Summit XI, 10-14. Sept. 2007, Copenhagen, Denmark. pp. 37-43

Noter 

 
Sprogteknologi
Nisrok

Nisrok var en guddom, som blev dyrket af assyrerkongen Sankerib. Det var i Nisroks tempel, at Sankerib blev slået ihjel af sine sønner Adrammelek og Sar-Ezer. En række forskere mener, at Nisrok skal identificeres med ildguden Nusku, der formodedes at hjælpe med at tilføje fjenden nederlag i krige, tjene som gudernes sendebud og sørge for at retfærdigheden skete fyldest. I dag er det dog ikke muligt med sikkerhed at identificere Nisrok med nogen kendt assyrisk gud.

Mesopotamisk mytologi
Theos

Theos har flere betydninger:

 Theos, det græske ord for "gud" eller "guddom".

 Theos (tænketank), en britisk tænketank om offentlig teologi i Storbritannien.

 THEOS, en satellit opsendt af Thailand i 2008.
Hjortshøj (flertydig)

Hjortshøj har flere betydninger:

 Hjortshøj – en by i Hjortshøj Sogn
 Lars Hjortshøj – en dansk komiker
 Leif Hjortshøj – en dansk journalist og tv-vært.
Undervisningsdifferentiering

Undervisningsdifferentiering er et princip for tilrettelæggelse og gennemførelse af undervisning, hvorved undervisningen i alle fag skal tilrettelægges så den tager udgangspunkt i den enkelte elevs behov og forudsætninger, samtidig med at man bevarer fællesskabets muligheder.

Der er dermed tale om et princip, som kan realiseres på mange måder, og ikke om en bestemt undervisningsmetode. Dette princip blev med Folkeskoleloven af 1993 gjort til et krav i folkeskolen.

Undervisningsdifferentiering står i modsætning til elevdifferentiering, der er kendetegnet ved opdeling af eleverne efter beskaffenhed med henblik på etablering af mere homogene elevgrupper.

Der bliver lige nu forsket i undervisningsdifferentiering i digitale læringsmiljøer. Denne forskning indeholder blandt andet et udviklingsprojekt, som strækker sig fra januar 2014 til juni 2015. Her skal seks demonstrationsskoler, blandt andet Højby Skole i Odense, benytte sig af henholdsvis en teknologisk, didaktisk og organisatorisk tilgang til udførelsen og planlægningen af undervisningen. Skolerne skal igennem fire faser, som skal være med til at løfte hver enkelt elevs niveau og tilfredsstille behovet for hver enkelt elev - uanset niveau.

Se også 
 Undervisningsform
 Undervisningslære
 Undervisningsfærdighed

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Danmarks Lærerforening - Undervisningsdifferentiering. Hentet den 25. marts 2016 
 UgeskemaRevolutionen - Undervisningsdifferentiering.

Pædagogik
Differentiering
Grundskole i Danmark
Undervisningsform

Undervisningsformen er lærerens aktiviteter i undervisningen. Man taler i den forbindelse om undervisning, som er henholdsvis deduktiv, induktiv eller funktionel. På en anden led kan undervisningen være bestemt af den grad af egenaktivitet, som eleverne må yde. Det kan udmøntes i f.eks. samtaleundervisning, gruppearbejde, enkeltmandsopgaver, instruktion, foredrag eller brainstorming.

Se også 
 Skole
 Undervisningsmetode
 Undervisningslære
 Undervisningsfærdighed
 Undervisningsdifferentiering

Pædagogik
Form
Undervisningsfærdighed

Undervisningsfærdighed betegner en persons færdighed i at foretage praktisk undervisning. Det omfatter evne til at planlægge og tilrettelægge undervisningen, men også de nødvendige færdigheder i at udføre og evaluere egen undervisning.

Undervisningsfærdighed er en nødvendig kompetence i alle former for undervisning, men da den er så målrettet mod den enkelte undervisningsinstitutions elevindtag og emnehorisont, trænes, bedømmes og certificeres kandidaterne oftest inden for rammerne af den enkelte institutionstype. Af samme grund kan man erhverve sig bevis for undervisningsfærdighed i aftenskoleregi, hos erhvervsskolerne, handelsskolerne, og i gymnasierne (se "pædagogikum").

Se også 
 Undervisningsform
 Skole
 Undervisningsmetode
 Undervisningslære
 Undervisningsdifferentiering

Pædagogik
Færdighed
Undervisningsmetode

Undervisningsmetode er den måde, som undervisningen lægges til rette og organiseres på. Både arbejdsform og undervisningsform indgår i begrebet undervisningsmetode. Metoden kan have forskelligt præg, der bestemmes af stoffets karakter, af elevernes forudsætninger og af underviserens evner og træning.

Se også 
 Skole
 Filosofi med børn
 Uddannelsesmetoder
 Didaktik
 Undervisningslære
 Undervisningsfærdighed
 Undervisningsdifferentiering

Pædagogik
Metode
Undervisningslære

Undervisningslære er dels en forskningsretning inden for den teoretiske pædagogik og dels et fag i læreruddannelsen.
 
Fagets emne er brugen af faglige, pædagogiske og psykologiske kundskaber i forbindelse med tilrettelæggelse og gennemførelse af undervisning.
 
I praktisk undervisning drejer faget sig om at få nye undervisere til at bruge skiftende arbejdsmetoder i deres selvstændige planlægning af undervisning og anden lærervirksomhed. Målet er, at sætte dem i stand til at afpasse deres virksomhed efter skiftende betingelser.

Se også 
Undervisningsform
Skole
didaktik
Undervisningsmetode
Undervisningsfærdighed
Undervisningsdifferentiering

Pædagogik
Verdensdel

Jordens landområder inddeles normalt kulturelt, historisk og geografisk i 7 verdensdele:

 Asien
 Afrika
 Nordamerika
 Sydamerika
 Antarktis
 Europa
 Oceanien

For nylig er Zealandia tilføjet (som et undersøisk kontinent); det er tidligere regnet som en del af Oceanien.

Afhængig af konvention kan antallet af kontinenter variere fra fem til otte, hvor den mest almindelige klassifikation som nævnt er syv kontinenter. Disse kontinenter er følgende opstillet i rækkefølge målt efter størrelse (fra største til mindste).

Nogle gange bliver Europa og Asien slået sammen til et Eurasien kontinent. Alternativt ses det, at Nordamerika og Sydamerika bliver grupperet som blot Amerika. Da Zealandia først for nylig er tilføjet af forskere som det ottende kontinent er det traditionelt blevet anset som værende en del af Oceanien.

Kontinenternes dannelse 
Professor Minik Thorleif Rosing

har sammen med amerikanske og franske kolleger fremsat en teori om at kontinenternes primære basismateriale granit, er dannet af gensmeltet forvitret basalt og fotosynteserende mikrobers affaldsstof ilt.

Se også 
 Hav
 Havstrømme
 Nordpolen
 Pladetektonik
 Ocean
 Sydpolen
 Verdens lande
 Ækvator

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Geofysik
Pladetektonik
Uranienborg

Uranienborg var et af Tycho Brahes observatorier på øen Hven i Øresund, opført omkring 1580. Øen blev givet til Tycho Brahe af kong Frederik 2. netop med henblik på astronomisk udforskning. Bygningen, der var stærkt inspireret af hollandsk arkitektur, var i store træk en kopi af villaen Rotonda tegnet af Palladio og beliggende ved Vicenza.

Et kvadrat af mure, 75 meter lange og 5,5 meter høje, dannede rammerne om Uranienborg. Med stor præcision var murenes hjørner placeret i retning af verdenshjørnerne. Indenfor murene lå en have udformet af Tycho Brahe selv. Geometriske former gik igen i haven som bestod af både blomster-, frugt- og urtehaver.
Sveriges lantbruksuniversitet udfører stadig en omfattende rekonstruktion af haven.

Midt i en åben cirkelformet flade stod Uranienborgs hovedbygning, smukt udført i rødt tegl med flotte dekorationer. Centralbygningen udgjorde beskedne 15 × 15 meter i flere plan; 2 hovedetager, kælder og loft. Uranienborg blev muligvis også brugt som beboelse for Tycho Brahe og hans familie, men det kan også være at de boede på Kongsgården på nabogrunden. Endvidere var der plads til kongeligt besøg, tre gæsteforskere, otte studerende, et laboratorium, viktualier, mm. 

Astronomiske observationer var Uranienborgs vigtigste formål, hvorfor samtlige balkoner og tårne kunne fungere som platform for de mange instrumenter til formålet. Man kunne med placeringen af bygningen observere det meste af himlen.

Uranienborg blev på kongelig befaling revet ned i 1650 og materialerne brugt til andre formål.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 

 Tycho Brahe 

Tycho Brahe
Slotte i Skåne
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Landskrona kommun
Hven
Astronomiske observatorier
Teleskoper
Danmark i 1500-tallet
Tycho
Blå anemone

 
Blå anemone (Hepatica nobilis) er en 5-15 cm høj urt, der vokser i næringsrige skove. Hele planten er gif­tig.

Beskrivelse 

Blå anemone er en flerårig urt med en roset af grundstil­lede blade. De enkelte blade er langstilkede og trelappede med hel rand. Stilken er dækket af fine silkehår. Bladenes over­side er først blank og græsgrøn, men den bliver snart mat og grågrøn. Un­dersiden er grågrøn og silkehåret.

Blomstringen sker før løvspring, dvs. i april. De enkelte blomster er dybblå og 7-tallige med mange, hvide støvdragere. Frugterne er små nødder, der spirer villigt her i lan­det. Frøene spredes af myrer.

Rødderne sidder på en lodret jordstængel, som også bærer kranse af knopper til blade og blomster.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,15 x 0,50 m (15 x 1 cm/år).

Voksested 
Planten er udbredt i det meste af Europa, herunder i Danmark, hvor den vokser hist og her på Øerne og i Østjylland i næringsrige løvskove på ofte kalkrig eller leret bund.

Nationalparken Norra Kvill ligger i Kalmar län, Småland, ca. 19 km nordvest for Vimmerby. Her findes arten i gammel fyrreskov på klippegrund sammen med bl.a. duskfredløs, engviol, finstrået star, gærdevikke, kærmysse, liden steffensurt, skovfyr, skovviol, druemunke, vårkobjælde

Trivia 
Blå anemone regnes af nogle for at være Danmarks nationalblomst og danner logo for Dansk Botanisk Forening og Leverforeningen.

Noter

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Blomster i det tidlige forår
Blå blomster
Flerårige urter
Skovbundsplanter
Kalkbundsplanter
Eskallonia-familien

Eskallonia-familien (Escalloniaceae) er en lille familie med 7 slægter og ca. 150 arter, som er udbredt i bjergegne fra Mellem- og Sydamerika over det sydvestlige og sydøstlige Australien til New Zealand og Réunion. Det er en meget uensartet gruppe, der rummer både énårige urter og større træer. Deres fællestræk er, at de er buske eller træer, der indeholder iridoider og flavonoler. Planterne er aluminiumsamlende. Bladene er hele og indrullede med brede kirtelhår langs kanten. Blomsterne er samlet i klaser á 5-9. Kun få af familiens arter kan vokse i Danmark.

 Anopterus
 Eremosyne
 Eskallonia (Escallonia)
 Forgesia
 Polyosma
 Tribeles
 Valdivia

 
Eskallonia-ordenen
Eskallonia

Eskallonia (Escallonia) er en slægt med mere end 50 arter fra Sydamerika og Australien. Det er buske eller træagtige planter, som er stedsegrønne eller vintergrønne og meget rigtblomstrende. Her nævnes blot de mest almindelige arter og en enkelt krydsning.

 Eskallonia-krydsning (Escallonia x langleyensis)
 Hvid eskallonia (Escallonia virgata)
 Rød eskallonia (Escallonia rubra)

Note 

Eskallonia-familien
Kartebolle-ordenen

Kartebolle-ordenen (Dipsacales) omfatter 2 familier, 45 slægter og ca. 1090 arter. Den er udbredt i alle verdensdele (undtagen Antarktis), men med hovedvægten i den nordlige halvkugles tempererede egne. Ordenen har knopper med skæl og modsatte blade med kirteltandede bladrande. Blomsterne er samlet i endestillede stande.

 Desmerurt-familien (Adoxaceae)
 Gedeblad-familien (Caprifoliaceae)

Bemærk, at slægterne i familierne Diervillaceae, Dipsacaceae, Linnaeaceae, Morinaceae og Valerianaceae nu (2009) iflg. APG III systemet er optaget i Gedeblad-familien.
Morfeus

Morfeus var ifølge den romerske forfatter Ovid drømmenes gud i den tidligere græske mytologi. Morfeus-skikkelsen er formodentlig opstået i hellenistisk tid ca. 330 f.vt.

Morfeus var en blandt tusind sønner (hel stamme) af Hypnos, søvnens gud, og Nyx, nattens gudinde. Sammen med sine brødre, Phobetor og Phantasos, hersker han over drømmen. Morfeus blev valgt, fordi han var dygtig til at efterligne mennesker, ingen anden Drøm kan matche hans kunstfærdige menneskelige efterligninger. Ikke bare deres stemmer, gang, ansigter og deres sindstemninger, men han efterlignede også deres påklædning nøjagtig og deres hyppigste ordvalg. En anden, Phobetor, skaber dyr, fugle og krybende slanger, medens den tredje Phantasos imiterer de ydre rammer, som jord, klipper og vand.

Morfeus optræder første gang hos Ovid og er egentlig ikke gud for drømme, men en daimon. Han er oprindelig kun en skønlitterær skikkelse, der først bliver frenstillet som drømmegud i middelalderen. Ifølge Friedrich Nietzsche er drømme oprindeligt forbundet med guden Apollon.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Græske guder
Næb

Et næb er et spidst ben-område på en fugl, der fungerer som fuglens mund. Betegnelsen bruges også hos visse andre dyrearter.

Fuglenæb 
Fuglenes næb er beklædt med et hornlag. Der er ingen tænder, men fuglenes næb er meget specialiseret efter hvilken føde, fuglen spiser.

Næb hos andre dyr 
Andre dyrearter end fugle har også mundpartier, der betegnes som næb. Det gælder blandt andet:
delfiner og næbhvaler
hornfisk
 skildpadder
 blæksprutter
 næbdyr
 næbmunde, herunder tæger

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Næb ikke tilpasset et specielt fødeemne. 

Dyreanatomi
Fugle
Frekvenstæller

En frekvenstæller er et digitalt måleinstrument, der består af 
 Tællere med tilhørende registre til midlertidig opbevaring af resultater.
 Et kredsløb til tidsstyring, som kan kontrollere tælleprocessen med veldefineret timing
 En ulineær forstærker eller komparator som kan gøre indgangssignalet "forståeligt" for instrumentets digitale dele uanset dette signals størrelse 
 Brugergrænseflade med udlæsning 
 En fælles strømforsyning

En frekvenstæller måler først og fremmest frekvensen af et signal, men kan som regel også foretage andre beslægtede målinger, gerne en eller flere af følgende:
 Forholdet mellem to signalers frekvens
 Periodetid for et signal
 Tidsforskel mellem 2 forskellige signaler
 Pulsbredde af et signal
 Antallet af impulser siden en startbegivenhed, f.eks. betjening af en nulstillings-knap eller et triggersignal.
Nøjagtigheden af en frekvenstæller bestemmes af den interne krystaloscillator eller en ekstern reference. Som ekstern reference kan f.eks. anvendes en GPS-disciplineret frekvensnormal, en rubidium frekvensnormal, en radiostyret frekvensnormal, eller en krystaloscillator, der er bedre end den interne. Valget af reference afhænger af brugerens krav til nøjagtighed og stabilitet (herunder ældning, temperaturafhængighed og korttidsstabilitet). Fabrikanter af frekvenstællere tilbyder ofte modeller med forskellige optioner for nøjagtighed og stabilitet af den interne frekvensreference. En ekstern reference anvendes som regel hvis der stilles særlige krav til nøjagtighed og stabilitet, eller hvis en ekstern reference i forvejen er til rådighed. Tidligere kunne man i Danmark anvende en såkaldt "Kalundborgmodtager" som radiostyret frekvensnormal, da senderfrekvensen siden 1971 blev bestemt af en rubidium frekvensnormal. Senderen skiftede frekvens fra 245 kHz til 243 kHz i 1982, hvorved tidligere "Kalundborgmodtagere" blev gjort ubrugelige. Senderen blev lukket 2007, men genåbnede 27. juni 2011. Som reference for radiostyrede frekvensnormaler har Kalundborgsenderen dog udspillet sin rolle.

Se også 
 Prescaler
 Kalundborg Radiofonistation
 Langbølgebåndet

Noter 

Elektroniske måleinstrumenter
Citronmåne

En citronmåne eller citronhalvmåne er en halvcirkelformet sandkage med gul glasur med citronsmag.

Hører til kategorien "Benzinkager" fordi den blandt andet forhandles på tankstationer.  Er muligvis landets mest solgte kage. 

Firmaet Dan Cake producerer citronmåner.

Henvisninger 

Kager
Diervilla

Diervilla (Diervilla) er en planteslægt af løvfældende buske med udløbere. Bladene er ægformede og savtakkede. Blomsterne er samlet i endestillede toppe. Der er tre arter i det østlige Nordamerika.

 Bækdiervilla (Diervilla rivularis) – yderst sjælden i Danmark
 Canadisk diervilla (Diervilla lonicera) – yderst sjælden i Danmark
 Ustilket diervilla (Diervilla sessilifolia)

Planteslægter
Gedeblad-familien
Bahamas

Bahamas (), officielt Commonwealth of the Bahamas, er en suveræn stat i Vestindien. Bahamas er en østat bestående af 700 øer (heraf 30 beboede) i Atlanterhavet sydøst for Florida og nord for Cuba.

Bahamas har et areal på 13.880 km² og har  indbyggere. Hovedstaden hedder Nassau og er beliggende på øen New Providence. 

Bahamas blev en selvstændig stat i Commonwealth i 1973.

Administrativ inddeling 
Bahamas er opdelt i 32 distrikter:

Geografi 

Bahamas består af omkring 700 øer (heraf 30 beboede) i Atlanterhavet, der strækker sig i en bue fra Florida i nord til Cuba i syd.

Se også 
 Verdens lande

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

 
Caribiske øer
Forhenværende britiske kolonier
Monarkier i Nordamerika
Konstitutionelle monarkier
Lande i Nordamerika
Østater
Qaqortoq

Qaqortoq ("Det hvide", dansk navn: Julianehåb) er Kujalleq Kommunes administrationscenter og største by med 2784 indbyggere (1.1.2020). Byen blev grundlagt 1775 og tilhører Qaqortoq præstegæld, 300 af indbyggerne i præstegældet lever i mindre bygder, samt på to rensdyrgårde og 13 fåreholdersteder.

Historie 

Kolonien Julianeshaab, opkaldt efter daværende enkedronning Juliane Marie grundlagt 1775 af Anders Olsen, blev efterhånden en vigtig handelsplads, hvor omegnens inuitter solgte deres skind og spæk.

Handelen med skind, spæk og hvalkød var koloniens hovedindtægtskilder. Fåreavlen startede i begyndelsen 1900-tallet, og området er i nutiden centrum for Grønlands fåreavl.

1840 startede Kongelige Grønlandske Handel (KGH) to handelsstationer, syd og nord for Julianehaab, Nordprøven og Sydprøven, nu Narsaq og Alluitsup Paa.

Qaqortoq var indtil 1. januar 2009 hovedby i Qaqortoq Kommune, der ved kommunalreformen blev en del af Kujalleq Kommune.

Religion 
Qaqortoq har to kirker: Frelserens Kirke, indviet 1832, skænket byen af Dansk Missionsselskab, er ombygget flere gange. I kirken hænger redningskransen fra M/S Hans Hedtoft, der på sin jomfrurejse fra København til Qaqortoq forliste under turen tilbage til København. Det skete i farvandet syd for Kap Farvel den 30. januar 1959. Redningskransen, der blev fundet på Island, er det eneste, der er fundet fra "Hans Hedtoft".

På et fremskudt fjeldplateau over byens gamle centerområde ligger i dag Qaqortoqs nye Gertrud Rask Kirke, indviet den 8. juli 1973. Den hvide kirke af beton er opkaldt efter Hans Egedes hustru, Gertrud Rask.
Altertavle blomstermotiver er hentet fra den sydgrønlandske flora.

Uddannelse 
Qaqortoq er med sit gymnasium, handelsskole og Den Grønlandske Arbejderhøjskole Sydgrønlands uddannelsescentrum. Desuden ligger Sydgrønlands største folkeskole, Tasersuup atuarfia, i byen.

Erhverv 
Af arbejdspladser er der kommunen, skibsværftet og Grønlands eneste garveri, Great Greenland A/S, der indhandler sælskind fra hele Grønland, samt hvert år præsenterer en ny kollektion af sælskindspelse.

Kultur 
Ved torvet i nærheden af havnen er der et springvand og et 200 år gammelt hus fra kolonitiden, der nu benyttes til museum med bl.a. kajakker fra ældre tid, fund fra nordboertiden, tørvehuset og Arnannguaq Statuen. Statuen er af bronze og er støbt efter Hans Lynges gipsstatue Arnannguaq.

Telemuseet er et museum for Grønlands telekommunikationshistorie, lige fra kajakpost til nutidens internet. Museet ligger 70 meter over havet med udsigt ud over hele byområdet.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Qaqortoq Kommunes hjemmeside 
 Qaqortoq Turistforenings hjemmeside 
 Great Greenland A/S's hjemmeside
 Grønlands Handelsskoles hjemmeside
 grønlandske Arbejderhøjskoles hjemmeside

 
Byer i Kujalleq Kommune
Viola

Viola kan hentyde til flere artikler:
 Viola (bratsch) – et musikinstrument.
 Viola Profonda – et musikinstrument.
 Viol – en planteslægt, hvis latinske betegnelse er viola.
 Viola (pigenavn) – et pigenavn der betyder viol på latinsk.
 Viola (opera) – en ufærdig romantisk opera af Bedřich Smetana.
 Paulo Sergio Rosa – brasiliansk fodboldspiller kendt under navnet Viola.
Cello

Celloen (cello er en kortform af italiensk violoncello) er tenor-instrumentet blandt strygerne. Dens fire strenge er stemt C – G – D – A, men en oktav dybere end bratschen. 

Celloen indgår i mange musikalske sammenhænge, bl.a. i symfoniorkesteret, strygekvartetten og klavertrioen. Celloen bliver overvejende brugt i klassisk musik, men også tit i rytmiske sammenhænge på grund af dens melodiske egenskaber og bløde klang. Der findes også rytmiske cellister og cellogrupper, hvoraf den mest kendte nok er heavyrockgruppen Apocalyptica fra Finland

Det italienske ord violoncello er dannet af violone med den almindelige diminutivendelse -cello. Fra et italiensk synspunkt er det derfor urimeligt at kalde instrumentet "cello". Familien Stradivarius har bygget nogle af de mest kendte instrumenter.

Historie 
I Renæssancen var celloen populær og anset som et vigtigt og elegant instrument. Men i dens senere år voksede den håndholdte, højlydte version meget i popularitet, og celloen endte med kun at være et populært instrument blandt de andre knæholdte modeller.

Omkring 1700 fik italienske musikere igen gjort celloen til et populært instrument i Nordeuropa, da der omkring 1660 blev opfundet trådbundne strenge, og de gjorde det muligt at spille finere og højere end før. Der blev foretaget mange ændringer op til 1750, hvorefter celloens størrelse og stemning blev, som vi kender den i dag.

Kendte cellister 

Strengeinstrumenter

Strengeinstrumenter
Søblad

Søblad (Nymphoides) er en slægt af stauder, der er knyttet til vand- og sumpområder. De har alle hårløse stængler og blade og lidt frynsede blomster.

 Indisk søblad (Nymphoides indica) – ikke hårdfør i Danmark
 Åkandesøblad (Nymphoides peltata)

Planteslægter
Bukkeblad-familien
Bukkeblad (slægt)

Bukkeblad (Menyanthes) er en slægt med kun én art. Den er udbredt cirkumpolart på den nordlige halvkugle.

 Bukkeblad (Menyanthes trifoliata)

Planteslægter
Bukkeblad-familien
Manhattan (flertydig)

Manhattan har flere betydninger:

 Manhattan – et bydistrikt i New York City.
 Manhattan Island – en ø i delstaten New York og i byen New York City, som huser bydistriktet Manhattan.
 Lower Manhattan (også Downtown Manhattan) – den sydligste del af bydistrikt Manhattan i New York City.
 Manhattan Bridge – en bro i New York City.
 Manhattan (drink) – en drink.
 Manhattan (film) – en film af Woody Allen og Marshall Brickman.
 Manhattan Project – det amerikanske atombombe-projekt under 2. verdenskrig.
 Duke Nukem: Manhattan Project – et platformcomputerspil med Duke Nudem.
Bukkeblad (art)

 
Bukkeblad (Menyanthes trifoliata) er en 15-30 cm høj, flerårig urt med hvide blomster, der vokser fladedækkende i lavvandede vandområder eller på meget fugtige enge. Den bruges en del som haveplante omkring damme og vandhuller.

Beskrivelse 
Bukkeblad er en flerårig, urteagtig plante med en fladedækkende vækst. De grundstillede blade er trekoblede med ovale eller omvendt ægformede, tykke småblade, der har en bugtet eller tandet rand. Begge bladsider er lysegrønne og hårløse.

Blomstringen foregår i maj-juni, hvor man finder blomsterne samlet i endestillede klaser på særskilte, oprette skud. De enkelte blomster er 5-tallige og regelmæssige med hvide (eller svagt lyserøde), frynsede kronblade. Frugterne er kapsler med flere frø.

Rodsystemet består af vandret krybende eller frit flydende jordstængler og trævlede rødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,25 x 1,00 m (25 x 10 cm/år), heri ikke medregnet planter, der dannes ud fra jordstænglerne.

Hjemsted 

Bukkeblad er udbredt i Nordafrika, mellemøsten, kaukasus, centralasien, det Indiske subkontinent, sibirien, østasien, Nordamerika og det meste af Europa. I Danmark findes den spredt overalt i landet på meget fugtige steder. Arten er knyttet til lavvandede områder, men den er ikke kræsen og findes både i næringsfattige og næringsrige søer og damme.

På moseområdet Breivikmarka i Øygarden Kommune, hordaland, norge, findes arten sammen med bl.a. benbræk, blåtop, børstesiv, dværgtranebær, engviol, hedelyng, hirsestar, hvid nøkkerose, klokkelyng, mangestænglet sumpstrå, mosepors, multebær, Myriophyllum alternifolium (en art af tusindblad), smalbladet kæruld, stjernestar og tuekogleaks

Anvendelse 
Arten dækker bredzonen omkring søer og damme effektivt i sammenhængende tæpper, hvad der gør den velegnet som bunddækker langs kunstige og naturlige vandhuller. Under haveforhold kan den dog let blive for aggressiv.

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Sumpplanter
Hvide blomster
Flerårige urter
Engplanter
Haveplanter
Bunddækkende planter
Bukkeblad-familien
ZX81

Mikrocomputeren Sinclair ZX81 var efterfølgeren til Sinclair ZX80 – baseret på processoren Zilog Z80, og en af de første mikro-computere der blev solgt i Danmark i mere end nogle få eksemplarer. Firmaet Navnet Sinclair var fra firmaets stifter: Briten Sir Clive Sinclair.

Sinclair ZX81 kunne i 1982 købes for kr. 1.295,- danske kroner. Den indeholdt et arbejdslager på 1 KB RAM. Og tastaturet var af den faste type med en flad plade med en slags fingertouch-knapper. Danske tegn var naturligvis en utænkelighed.

Den kunne programmeres med basic, suppleret med kommandoerne peek og poke, så de enkelte og faste hukommelsesceller kunne manipuleres enkeltvis. – ZX81 fik sin helt egen fanklub og sågar sit eget blad: ZinX. Og "de hårde drenge" i klubben kunne naturligvis numrene på cellernes placering for de forskellige hukommelsesområder udenad.

Kunne man ikke nøjes med de 1 KB RAM (til alt i arbejdslageret), så kunne der efterhånden købes et 16 el. 64 KB RAM-lager til påføring som indstiksmodul bagpå. Så var der jo pludselig "oceaner af plads".

Alle programmer til ZX81 skulle enten indtastes fra gang til gang, eller gemmes på kassettebånd. Du kunne tilslutte din almindelige mono-kassettebåndoptager.

På et tidspunkt blev modellen nærmest kopieret og lavet i en "piratudgave" med navnet Lambda 8300. Naturligvis til en lavere pris.

Sinclair fulgte succesen med ZX81 op og lavede modellen Sinclair ZX Spectrum. Mest kendt som modellen med "viskelæder-taster".

Eksterne henvisninger 

 ZX81 Download Page

Hjemmecomputere
Smørum

Smørum er en fællesbetegnelse for bebyggelserne Smørumnedre, Smørumovre, Ledøje Smørum i Smørum Sogn i Egedal Kommune og i Ballerup Kommune, der ligger lidt uden for København.

Hovedbiblioteket for Egedal Kommune findes her.

Der ligger to skoler i Smørum: Balsmoseskolen og Boesagerskolen. Den tidligere Søagerskolen er lukket og eleverne overført til Boesagerskolen.

Kilder og henvisninger 

Lokaliteter i Egedal Kommune
Monopodial

Monopodiale orkideer vokser opad fra et enkelt punkt, år efter år: De tilføjer blade i toppen og stammen vokser på den måde længere.
Generelt kommer blomsterstænglerne ud fra stammen imellem bladene. 
Monopodiale orkideer har ingen pseudobulber så arter der er tilpasset tørkeperioder har tykke, sukkulente blade til opbevaring af vandreserver.

Ordet Mono-podial er afledt af græsk og betyder med én fod.
Imidlertid kan stammen hos nogle monopodiale orkideer forgrene sig, men for alle monopodiale orkideer gælder det at dette (hvis det overhovedet sker) ikke er nødvendigt for fortsat vækst (modsat de sympodialt voksende orkideer).

Et eksempel på en monopodial orkide-slægt er Phalaenopsis der efterhånden er blevet så populær at den kan købes i de mange supermarkeder og næsten alle blomsterbutikker. Phalaenopsis er kendt for at blomstre i adskillige måneder.

Plantemorfologi
Orkide

Orkidé er en plante der er medlem af Orkidé-familien (Orchidaceae).

Orkidéer er kendt for de ofte meget smukke blomster, og for visse slægter en meget lang holdbarhed, som f.eks. Phalaenopsis-hybrider der kan blomstre i adskillige måneder uafbrudt.

Langt de fleste orkidéer, der dyrkes på en vindueskarm, er (sub-)tropiske planter, og kræver derfor høj luftfugtighed, hvilket gør de ikke tåler at stå over en radiator eller lignende varmelegeme, og de tåler heller ikke temperaturer under 10-16 °C i ret lang tid.
Desuden er mange af dem epifytter, dvs. at de ikke gror i jorden, men på andre planter, primært træer, og derfor må disse aldrig plantes i almindelig jord. Der findes dog også mange terrestriske orkidéer, som lever i almindelig jord, herunder alle de danske orkidéer.
De naturlige danske orkidéer er selvsagt helt vinterhårdføre, og idet de visner ned til underjordiske knolde for at overvintre i dvale under jorden. Der vokser cirka 35 arter af orkidéer i Danmark.

Alle danske orkidéer er fredede og det er derfor ikke tilladt at grave dem op eller på anden måde at forstyrre dem i naturen. Desuden er al import til og eksport fra EU underkastet restriktioner og skal godkendes i forvejen af myndighederne.

Orkidédyrkning er en udbredt hobby og Dansk Orchide Klub arrangerer møder, foredrag og udstillinger for interesserede.

Eksterne henvisninger 

 Hjemmeside for Dansk Orchide Klub 
 Naturstyrelsens hjemmeside om orkideer.

Referencer 

Prydplanter
 

an:Orquidias
ar:سحلب
simple:Orchidaceae
Peder Ebbesen Galt

Peder Ebbesen Galt, ( – 1548) var kongelig lensmand på "Århusgård" 1536-48, den tidligere katolske bispegård ved Århus Domkirke, og indvalgt i rigsrådet. 

Han var en af Christian 3.s hærførere under borgerkrigen før reformationen og stod for befæstningen af Randers i 1535. I 1536 blev han sammen med Erik Banner beordret til at indtage bispegårdene i Vendsyssel og Viborg
Stifter og at fængsle biskopperne Stygge Krumpen og Jørgen Friis. 

Han var en af landets rigeste adelsmænd og erhvervede sig efterhånden Rudbjerggaard på Lolland, Skumstrup (Vilhelmsborg) i Jylland, Sellebjerg på Fyn og Ingelstad i Skåne. Desuden købte han 1540 af kronen Birkelse hovedgård med meget gods i Vendsyssel. Han boede på Tyrrestrup mellem Odder og Horsens, som var hans fødegård.

Kilder/henvisninger 

 om Peder Ebbesen Galt i Dansk biografisk leksikon
 http://strejf.dk/

Rigsråder fra Danmark
Danskere i 1500-tallet
Lensmænd fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Sympodial

Sympodiale orkideer vokser sidelæns (i modsætning til monopodiale orkideer).

Mange sympodiale orkideer har pseudobulber til opbevaring af vand- og næringsreserver.

Botanik
Pseudobulbe

En pseudobulbe er en løg- eller knoldformet opsvulmet plantestængel, som fungerer i opbevaringen af vand- og næringsreserver. Ordet kommer af pseudo- der betyder uægte og bulbe der betyder løg. Det anvendes mest om epifytiske orkidéer med sympodial voksemåde. Hos dem er hvert stængelled udformet som en en kort vandret jordstængel og en opret pseudobulbe med blade og eventuelt en blomsterstand fra apeks, mens nye stængelled udgår fra et sideskud ved basis af foregående pseudobulbe.

Pseudobulbe af Orkidé-familien (Orchidaceae) 

Botanik
Fruesko (slægt)

Fruesko (Cypripedium) er en slægt af jordfaste orkidéer, som er udbredt i Europa, Asien og Nordamerika. Den højtliggende rodstok er – som hos de fleste orkidéer – kort og kraftig. Den har en årlig længdevækst fra en knop i forenden, mens et stykke af den bagerste ende visner væk. Den oprette stængel vokser ligeledes frem fra rodspidsens knop og bærer de store, spredte og helrandede blade. Blomsterne er samlet i et aks, bestående af op til 12 blomster. Hver blomst har øverst tre spidse kronblade og en sko-agtig læbe forneden. De mange bittesmå frø er samlet i en trerummet kapsel. I det følgende omtales kun de arter, som er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.
Fruesko-slægten regnes nogle gange til Fruesko-familien (Cypripediaceae), andre gange til underfamilien Cypripedioideae i Orkidé-familien (Orchidaceae) – i begge tilfælde sammen med andre slægter med tøffelformet underlæbe og en fra andre orkidéer afvigende bygning af "søjlen" inde i blomsten, nemlig slægterne Mexipedium, Paphiopedilum, Phragmipedium og Selenipedium.

 Cypripedium margaritaceum
 Cypripedium micranthum
 Dronningesko (Cypripedium reginae)
 Japansk fruesko (Cypripedium japonicum)
 Lav fruesko (Cypripedium acaule)
 Fruesko (Cypripedium calceolus)
 Storblomstret fruesko Cypripedium macranthos)

Planteslægter
Gøgeurt-familien
Danske arter i Habitatdirektivet
Live

Live har flere betydninger:

 Live (begivenhed) - transmission fra en begivenhed eller hændelse
 Live (optræden) – optræden for publikum
 Koncert (begivenhed) - optræden for publikum med musik
 Live (navn) – et norsk pigenavn

Film 
 Live! (film fra 2005), en hollandsk film fra 2005
 Live! (film fra 2007), en amerikansk film fra 2007
 Live (film fra 2014), en japansk film fra 2014

Musik

Musikgrupper 
 Live (musikgruppe) – en amerikansk rockmusikgruppe

Albums 
 Album med titlen Live
 Live (AC/DC-album) - et album af AC/DC
 Live (Sebastian-album) - et album af Sebastian (musiker)
 Live (The Dubliners album) - et livealbum af The Dubliners

EP'er 
 Live EP (Anal Cunt album)
 Live EP (Breaking Benjamin EP)
 Live (Roxus EP)
 Live (The Smithereens EP)
 CeCe Peniston (EP Live)
 Live EP (1980 Ozzy Osbourne EP)
 Live EP (Live at Fashion Rocks), af David Bowie
 Live EP (The Jam EP)

Sange 
 "Live" (russisk sang)
 "Live" (Superfly sang)
 "Live" (The Merry-Go-Round sang)
Sløjfeblomst

Sløjfeblomst (Iberis) er en planteslægt af lave, ofte stedsegrønne halvbuske. Bladene er ganske smalle og let sukkulente. Blomsterne er samlet i flade halvskærme, hvor de hvide, let uregelmæssige blomster danner et cirkelrundt billede.

 Almindelig sløjfeblomst (Iberis sempervirens)
 Gibraltarsløjfeblomst (Iberis gibraltarica)
 Klippesløjfeblomst (Iberis saxatilis)
 Skærmsløjfeblomst (Iberis umbellata)
 Hvid sløjfeblomst (Iberis amara)

Korsblomst-familien