Mærkedag

En mærkedag er en dag, hvor man fejrer årsdagen for en bestemt begivenhed eller søger at skabe opmærksomhed om et bestemt emne.
Betegnelsen mærkedag menes at stamme fra de mærker, der blev sat i en almanak eller alternativt blev skåret i en primstav, hvor der var afsat markering af helgendage, vejrlig og andet af betydning for datiden.

Nogle mærkedage er internationale (for eksempel fastlagt af FN); andre er nationale (eksempelvis kongelige fødselsdage og historiske mindedage); og en del er religiøse helligdage, herunder også katolske helgendage. I gruppen af andre særdage hører fx fars dag, der sammen med mors dag er kommercielle dage.

De officielle flagdage er nationale mærkedage. Dertil kommer private flagdage ved private begivenheder såsom fødselsdage, konfirmationer og bryllupsdage. De officielle flagdage er i Danmark fastlagt af Justitsministeriet, hvorimod andre mærkedage ikke underligger officiel godkendelse. Man kan altså oprette sine egne særdage. Kalenderudgiveren Mayland havde på et tidspunkt i en Rasmus Klump-kalender den selvproklamerede pandekagedag på den 28. februar. I detaljen er det udgiveren, der afgør, hvad der kommer til at stå i en kalender, ligesom en ordbogs omfang fastlægges af en leksikograf. En fyldigere fortegnelse over helligdage og andre mærkedage finder vi i Universitetets almanak. De kirkelige helligdage er i Danmark nedfældet i en lov i 1735, men de går tilbage til et kirkekonvent i 325.  

Som følge af indvandringen til Danmark har nu også islamiske helligdage fået betydning. Skolerne må tage disse dage i betragtning ved deres planlægning. Selv om jøder har boet i Danmark i flere hundrede år, har jødiske helligdage været mere upåagtede uden for jødiske kredse.

Blandt mærkedagene er:
Databeskyttelsesdagen 28. januar
Kvindernes internationale kampdag 8. marts
Arbejdernes internationale kampdag 1. maj
Danmarks befrielse 5. maj 
Mors dag anden søndag i maj.
Røgfri dag (WHO) 31. maj
Grundlovsdag 5. juni
Fars dag 5. juni
Valdemarsdag (Dannebrog) 15. juni
 International Hepatitisdag 28. juli
International vegetardag 1. oktober
Brunsvigerens dag, torsdag i uge 41.
FN-dag 24. oktober
 Våbenstilstandsdagen (afslutning af 1. verdenskrig) 11. november
FN's dag mod vold mod kvinder 25. november
Buy Nothing Day 25. november
Aids-dag 1. december
FN's menneskerettighedsdag 10. december

Danske flagdage 

De officielle flagdage, dvs. de dage, hvor der skal flages fra offentlige bygninger (og hvor mange private også gør det), fastsættes af Justitsministeriet og er for tiden:

 Nytårsdag 1. januar 
 Hendes Kgl. Højhed Kronprinsesse Marys fødselsdag 5. februar 
 Langfredag (Der flages på halv stang hele dagen) 
 Påskedag 
 Besættelsesdagen. Der flages på halv stang til kl. 12.00, herefter på hel stang. 9. april
 Hendes Majestæt Dronningens fødselsdag 16. april
 Hendes Kgl. Højhed Prinsesse Benediktes fødselsdag 29. april
 Befrielsesdagen 5. maj 
 Kristi Himmelfartsdag 
 Hans Kgl. Højhed Kronprins Frederiks fødselsdag 26. maj
 Pinsedag 
 Grundlovsdag 5. juni
 Hans Kgl. Højhed Prins Joachims fødselsdag 7. juni 
 Valdemarsdag og Genforeningsdagen 15. juni 
 Danmarks udsendte 5. september
 Juledag 25. december

Eksterne henvisninger 

Helligdage og overenskomstmæssige fridage i Danmark (Dansk Industri)
Danske flagdage (Justitsministeriet)

Referencer  

Traditioner fra Danmark