alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Drivhuseffekt

Drivhuseffekt er opvarmning af atmosfæren og jordoverfladen som følge af, at nogle af atmosfærens gasser (såkaldte drivhusgasser) absorberer en del af den infrarøde varmestråling fra jordoverfladen. Temperaturen på planetens overflade og i atmosfæren bliver dermed højere end den ville have været uden denne effekt. Effekten har navn efter det fænomen, at glasfladerne i et drivhus tillader de kortbølgede solstråler at passere ind i drivhuset, men ikke den langbølgede varmestråling at forlade drivhuset, og resultatet bliver, at drivhuset virker som en varmefælde.

Siden industrialiseringen er der konstateret temperaturændringer og andre klimaændringer, der er videnskabelig konsensus om de menneskeskabte klimaforandring. En ukontrolleret drivhuseffekt kaldes løbsk drivhuseffekt.

Atmosfærisk drivhuseffekt 
Den atmosfæriske drivhuseffekt kendetegnes ved at Jordens atmosfære tillader den kortbølgede solstråling (sollys: (lidt UVB), UVA, synligt lys og NIR (0,7–5 µm)) at passere på vej ned til overfladen, hvor den indfangede solstråling bliver omdannet til varmeenergi. Denne udsendes af jordens overflade i form af langbølget varmestråling MIR (5–30 µm) =termisk-IR. En del af atmosfæren, de såkaldte drivhusgasser, opfanger og tilbagestråler denne form for varmeenergi. Dermed bliver jordens atmosfære og overflade varmere, end den ville være uden en atmosfære med drivhusgasser. Typisk bliver der nævnt et tal på -18 °C uden drivhusgasser mod en global gennemsnitstemperatur på omtrent +8,5 °C.

Omtrent 66 % af den samlede drivhuspåvirkning skyldes vanddamp, altså luftbåret vand og ikke vanddråber i skyerne.

Bemærk at "drivhuseffekten" og nedbrydningen af ozonlaget, det såkaldte "ozonhul", bør ikke forveksles. Samtidig med at ozon dannes og nedbrydes i et kemisk kredsløb af solstrålingen og nedbrydes af CFC-gasserne, virker ozon som drivhusgas.

Solen opvarmer jordoverfladen i form af lysstråler. Jordoverfladen vil dernæst absorbere lyset og omdanne det til varmestråling - langbølgede stråler. Disse stråler er rettet mod rummet, men bliver holdt tilbage af skyer og visse andre luftarter – drivhusgasser. Derefter bliver varmestrålingen reflekteret, og resulterer i opvarmning af vores atmosfære. Den globale opvarmning kaldes for drivhuseffekten, fordi den kan sammenlignes med funktionen af et almindeligt havedrivhus. Lys er kortbølget og kan derfor trænge ind gennem glasset, mens varmestråling er langbølget og kan ikke trænge ud gennem glasset – derfor vil der være ekstra varmt i et havedrivhus.

Se også 
 Global opvarmning
 Havenes forsuring
 Jordens atmosfære
 Klima, Klimatologi
 Menneskeskabt drivhuseffekt
 Meteorologi
 Passivt design

Referencer

Eksterne henvisninger 
 DMI: Drivhuseffekten 
 Video med simple modeller for drivhuseffekten  fra Sixty Symbols

Klimaforandringer
Atmosfære
Økologi
Elektricitet

Ved elektricitet forstås en række fysiske fænomener forbundet ved en tilstedeværelse og en strøm af elektrisk ladede partikler. Elektricitet har en bred vifte af effekter, f.eks. lyn, statisk elektricitet, elektromagnetisk induktion og elektrisk strøm. Desuden muliggør elektricitet dannelse og opfangning af elektromagnetisk stråling såsom radiobølger.

Effekter 
Såkaldt statisk elektricitet er ikke en elektronstrøm. Det skyldes et over- eller underskud af elektroner i forhold til positive kernepartikler (protoner):
 Når der er et overskud af elektroner, siges objektet at være "negativt ladet". 
 Når der er et underskud af elektroner, siges objektet at være "positivt ladet". 
 Når antallet af elektroner og antallet af protoner er ens, siges objektet at være "elektrisk neutralt".

Elektriske fænomener i naturen:
 Lyn
 Kuglelyn - Sandsynligvis induceret af elektricitet.
 Elektroception - Mange dyr som f.eks. næbdyret, hajer og maller er følsomme og har derfor en sans for elektriske felter. Denne sans kan anvendes til at finde byttedyr.
 Bioelektricitet - Nogle dyr kan også generere et stærkt elektrisk felt som f.eks. elektriske ål, Den afrikanske elektriske malle (Malapterurus electricus), elrokke.

Elektricitet kan f.eks. genereres ved hjælp af følgende transducere:

Elektrokemiske:
 akkumulatorcelle 
 battericelle
 brændselscelle

Elektromekaniske:
 dynamo
 piezoelektrisk keramik. Visse elektroniske lightere.
 piezoelektrisk kvarts
 Van de Graaff generator

Elektroakustiske:
 grammofon pickup
 hydrofon
 højttaler
 mikrofon

Elektromagnetiske (baseret primært på den fotoelektriske effekt):
 Lysdiode. En lysdiode kan faktisk virke som en lille solcelle.
 Radioantenne
 Solcelle

Elektrotermiske:
 Peltier-element

Kilder/referencer

Se også 
 Elektronik
 Elektrodynamik
 Energi
 Elektrisk leder
 Halvleder
 Elektrisk isolator
 Elektrisk ledning
 Elektrisk kabel
 Klemmeforbindelse
 Magnetisme
 Elektricitetens historie i Danmark

Eksterne henvisninger 

 Elsystemet lige nu  (aktuelt elforbrug og -produktion i Danmark, kræver Flash)
 Se oversigt over danske vindmøller, der producerer billig el af Vindstød 
 Prisen på el  kan blive negativ eller gratis ved særlige vejr- og forbrugsforhold.

 
Elektromagnetisme
Lakota

Lakota, et bredt forbund af nordamerikanske indianere, der talte tre beslægtede sprog. Det almindeligt brugte navn sioux regnes som en forkortelse fra sproget nadouessioux med betydningen "slanger", dvs. "fjender", en betegnelse oprindeligt benyttet af ojibwa-indianere. Østlige sioux, også kaldt santee-sioux, talte dakota-sproget, mens yankton-indianere talte nakota. Vestlige sioux, også kaldt teton-soux, talte lakota. Til dem hørte sortfod-, brulé-, hunkpapa-, miniconjou- og oglala-sioux-stammen m.fl.

Stammer og hovedgrupper 
Lakota er en del af et forbund, som består af syv beslægtede stammer, som kalder sig Oceti Sakowin (= Syv Rådsbål, dvs "syv nationer") og taler lakota. Der er følgende hovedgrupper:
 Mdewakanton (dakota)
 Wahpeton (dakota)
 Wahpekute (dakota)
 Sisseton (dakota)
 Yankton (dakota)
 Yanktonai (dakota)
 Upper yanktonai
 Lower yanktonai eller hunkpatina, hvortil regnes assiniboin (nakota)
 Teton (lakota)
Opdeling i syv hovedgrupper:
 Brule (upper og lower)
 Hunkpapa
 Miniconjou
 Oglala
 Oohenonpa eller Two Kettle
 Sans arcs ("uden buer")
 Sihasapa eller sortfod

Lakotaerne kaldte sig selv Ikce Wicasa, hvilket betyder "mennesker". På samme vis kalder cheyenne-indianere sig tsistsistas, også med betydningen "mennesker".

Lakotaerne, som taler den vestligste af de tre dialekter, var de mest krigerske og mest talrige, og opfostrede de mest berømte høvdinge.

Forskellige siouxer stak flere fjendtlige nabostammers byer af jordhytter helt eller delvist i brand i perioden cirka 1780-1874. Sammen med cheyennerne er en lejr oglala-lakotaer ansvarlige for den største massakre på crow-indianerne, da de i fællesskab angreb en stor crow-lejr ved Tongue River i 1820. Lakotaerne lå næsten i konstant krig med arikaraerne gennem det meste af 1800-tallet, og de hjalp den amerikanske hær med et angreb på to arikara-byer i 1823.  I 1873 stod lakotaerne bag den måske værste massakre på pawnee-indianerne i hele 1800-tallet..

Der var 20.000 lakotaer omkring 1750, mens der i dag findes omkring 70.000, hvoraf de 20.500 stadig taler sproget.

Efter hestens ankomst blev lakotaerne en del af præriekulturen, der havde jagten på bisonen og hesten som omdrejningspunkter. Lakotaerne tilsluttede sig Fort Laramie traktaten (1851).Lakotafolket var allieret med arapaho- og cheyenne-stammerne, og sammen besejrede de det 7. kavaleri i slaget ved Little Bighorn i 1876 under en invasion i crow-reservatet i Montana. De blev selv endeligt besejret 14 år senere ved massakren ved Wounded Knee.

Staterne Nord- og Syd-Dakota er opkaldt efter sioux-stammen.

Oglala 
Blandt de mest kendte indfødte amerikanere fra oglala-stammen er:

 Tasunka witko (Crazy Horse)
 Makhpyia-luta (Red Cloud (lakota-høvding))
 Tashun-Kakokipa (Young-Man-Afraid-of-His-Horses)
 Black Elk Billy Mills (OL-deltager i 10.000 m løb)

Fodnoter
1682

Konge i Danmark: Christian 5. 1670-1699

Se også 1682 (tal)

Begivenheder 
 Peter den Store blev den 27. april , kronet til tsar af Rusland. Han var da kun 10 år gammel
 Kolonien Pennsylvania i Nordamerika bliver grundlagt af William Penn, som et fristed for kvækerne 
 11. marts - Fredericia (Frederiksodde) får særlige rettigheder, som giver fremmede i byen religionsfrihed

Født 
 17. juni – Karl 12. af Sverige

Dødsfald 
 Murillo

Musik

Litteratur

Eksterne henvisninger 

82
Trædemølle

En trædemølle er tømmerkonstruktion med et møllehjul, lavet af brædder. Hjulet drejes rundt ved at en person eller et dyr (hest eller okse) går rundt inden i det. Derved kan det trække en lille kværn eller en pumpe. Et meget ensidigt og kedeligt arbejde.

Trædemølle bruges også i overført betydning om "ensidigt gentaget arbejde".

Se også 
 Hestemølle
 Møllehjul
 Vandmølle
 Vindmølle
 Hedonisk trædemølle

Klassisk mekanik
Industrihistorie
936

Konge i Danmark: Gorm den Gamle før 936–958

Se også 936 (tal)

Begivenheder 
 I dette år fik kong Gorm den Gamle besøg af ærkebiskoppen Unni af Hamborg-Bremen.

Født

Dødsfald 
 15. januar – Rudolf af Burgund, konge af Det Vestfrankiske Rige fra 923
 2. juli – Henrik Fuglefænger, hertug af Sachsen fra 912 og konge af det Østfrankiske Rige

Eksterne henvisninger 

36
Frederiksodde

Frederiksodde var fra 1651 til 1664 navnet på den fæstning, som Frederik 3. lod anlægge på Bers Odde.

To måneders belejring endte den 24. oktober 1657 hvor svenskerne under ledelse af feltmarskal og rigsadmiral Wrangel stormede den ikke færdiggjorte fæstning, som måtte overgive sig efter mindre end to timers kamp. Mere end 1.000 mand faldt, resten taget til fange, og blandt disse den sårede rigsmarsk Anders Bille. Han døde et par uger senere i svensk fangenskab.

I 1664 fik fæstningen navnet Fredericia.

Kommandanter 
 Anders Bille (1600-1657)
 Erik Frederiksen Quitzow (1616-1678).  
 Georg Møller. 
 Mogens Nielsen Krag (1625-1676)

Referencer

Se også 
 Fredericias Historie

Fæstningsanlæg i Danmark
Fredericia
9. århundrede

Århundreder: 8. århundrede – 9. århundrede – 10. århundrede

Det 9. århundrede består af årene 801 til 900, som ofte forveksles med 800-tallet, som består af årene 800 til 899.

Personer 

 
Århundreder
973

Se også 973 (tal)

Begivenheder 
 Altaich Annalerne:
... Mens kejseren og hans søn Otto, der allerede i faderens levetid havde fået kejsertitel, opholdt sig i Quedlinburg i påsken, kom der gesandter fra Grækenland og Benevent med gaver og stormænd fra ungarerne og bulgarerne, ligeledes kom der gesandter fra hertug (dux) Harald [Blåtand] med den fastsatte afgift og underkastede sig kejseren.

Født

Dødsfald 
 Otto den Store konge af Tyskland (936-973) og fra 962 også kejser af det Tysk-romerske rige

Eksterne henvisninger 

73
948

Se også 948 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

48
Hans Albrecht Bethe

Hans Albrecht Bethe (født 2. juli 1906, død 6. marts 2005) var en tyskfødt, amerikansk fysiker, som arbejdede indenfor kvantefysik. I 1943 bad J. Robert Oppenheimer ham om at lede Theoretical Division ved Los Alamos-instituttet i forbindelse med Manhattan-projektet. Hans Albrecht Bethe modtog Nobelprisen i fysik i 1967.

Eksterne henvisninger 

Nobelprismodtagere i fysik
Fysikere fra USA
Nobelprismodtagere fra USA
Modtagere af Niels Bohr-medaljen
Alumni fra Massachusetts Institute of Technology
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Atomfysikere fra Tyskland
1635

Konge i Danmark: Christian 4. 1588-1648 

Se også 1635 (tal)

Begivenheder 
 2. januar – Kardinal Richelieu grundlægger Académie Française. Et væsentligt formål er at sikre det franske sprogs renhed
9. oktober - Grundlæggeren af Rhode Island Roger Williams bliver forvist fra Massachusetts Bay-kolonien som en religiøs afviger efter han har talt imod afstraffelse for religiøse forbrydelser og for afgivelse af land til de indfødte
 Frankrig erklærer Spanien krig.
 Guadeloupe bliver fransk koloni.

Født 
 Peder Schumacher Griffenfeld
 3. juni Philippe Quinault, fransk dramatiker og librettist

Dødsfald 
 27. marts – Robert Naunton, engelsk politiker (født 1563).
 25. december – Samuel de Champlain, fransk udforsker og grundlægger af Quebec (født c.1567).
 Jeronimus Spengler, tysk glasmaler (født (1589)

Eksterne henvisninger 

35
1839

Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839 og Christian 8. 1839-1848

Se også 1839 (tal)

Begivenheder

Januar 
 2. januar – Louis-Jacques Daguerre, den franske fotopionér, tager de første fotografier nogensinde af månen
 7. januar - Louis-Jacques Daguerre præsenterer fotografier fra sit nyopfundne fotoapparat for det franske akademi for forskning

Marts 

 23. marts - det første dokumenterede eksempel på brugen af "ok" som forkortelse for "oll korrect" forekommer i Boston Morning Post

August 
 1. august – Steen Steensen Blicher holder sit første folkemøde på Himmelbjerget

September 

 9. september - John Herschel tager sit første fotografi på en glasplade

November 
 3. november - britiske fregatter sænker kinesiske skibe og skærper opiumskrigen
 25. november - en gigantisk flodbølge rammer den indiske kyst og smadrer omkring 20.000 skibe. Ved flodbølgen omkommer omkring 300.000 mennesker, hvilket gør det til en af verdenshistoriens største naturkatastrofer.

December 
 7. december – det nationalliberale blad Fædrelandet begynder at udkomme som dagblad
 23. december - D.G. Monrad udgiver første nummer af Flyvende politiske Blade

Udateret 
 Baskerlandets selvstyre ophæves

Født 
 8. januar: Hans Guido von Bülow, tysk komponist, pianist, dirigent og kapelmester (død 1894)
 19. januar – Paul Cézanne, fransk maler.
 9. marts – Andreas Bentsen, dansk arkitekt (død 1914)
 16. marts – Sully Prudhomme, fransk forfatter og nobelprismodtager.
 21. marts – Modest Mussorgskij, russisk komponist.
 10. april - Frederik Møller, dansk pianofabrikant, direktør for Hornung & Møller (død 1917).
 6. juni – Julius Petersen, dansk matematiker (død 1910)
 2. september – Henry George, var en amerikansk journalist, økonom og filosof. Han er ophavsmanden til georgismen
 5. december – George Armstrong Custer; Han dør i slaget ved Little Bighorn 25. juni 1876.

Dødsfald 
 3. december – Frederik 6. dør, 71 år gammel. Som regerende kronprins ophævede han stavnsbåndet, men blev med tiden temmelig konservativ ("vi alene vide") og holdt godt fast på enevælden.

Musik 

 21. marts – Franz Schuberts 8. symfoni uropføres af Gewandhaus-orkestret i Leipzig under ledelse af Felix Mendelssohn.

Referencer

Eksterne henvisninger 

39
8. århundrede

Århundreder: 7. århundrede – 8. århundrede – 9. århundrede

Det 8. århundrede består af årene 701 til 800, som ofte forveksles med 700-tallet, som består af årene 700 til 799.

Begivenheder 

 Det oldengelske digt Beowulf skrives sandsynligvis i dette århundrede
 711 – Tariq ibn-Ziyad krydser strædet ved Gibraltar fra Nordafrika og indleder den mulimske erobring af den Iberiske halvø og grundlægger dermed al-Andalus
 732 – i Slaget ved Poitiers standses den muslimske fremrykning i Vesteuropa
 750 – den sidste kalif af ummayyade-dynastiet, Marwan II (744–750), styrtes og henrettes af Abu al-Abbas al-Saffah, den første i abbaside-dunastiet. Hovedstaden flyttes ved samme lejlighed til Bagdad i det tidligere persiske imperium, som udvikler sig til et nyt kulturelt og økonomisk centrum.
 770-804 – Karl den Store invaderede og indlemmede sakserne over en trediveårig periode
 793 – første kendte vikingeangreb, da blev Lindisfarne plyndret af nordboer.

Personer 

 
Århundreder
728



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 Ine af Wessex

28
ErhvervsBladet

ErhvervsBladet var et dansk dagblad, der skrev om erhvervslivet, og som fandtes i perioden 1964 - 2011. Siden 2003 var ErhvervsBladet en del af Berlingske Media. Berlingske stoppede udgivelsen af ErhvervsBladet i september 2011.

ErhvervsBladets målgruppe var ledere og medarbejdere i mindre og mellemstore danske virksomheder. Avisen solgtes i løssalg og i abonnement. Avisen blev endvidere fremsendt i gratis abonnement til danske virksomheder.

ErhversBladets journalistiske emneområder var udelukkende områder af interesse for det danske erhvervsliv. Avisen behandlede såvel den løbende aktuelle erhvervsudvikling i Danmark og i verden, som mere langtrækkende emner og problemstillinger, der blev behandlet i særlige temaområder. Et sådan udvalgt temaområde blev derefter journalistisk behandlet i en enkelt udgivelse, hvor det udvalgte emne blev behandlet udførligt i en række artikler, der hver især informerede om relevante aspekter i tema-området. 

ErhvervsBladets journalistiske behandling af erhvervsområdet var af høj kvalitet, hvilket gjorde avisen konkurrencedygtig i forhold til sine konkurrenter, der var erhvervsbladet Børsen og senere de erhvervstillæg som de store morgenaviser udviklede til deres daglige avisudgivelser (Jyllandposten, Berlingske og til dels Politiken).

Erhvervsbladets indtægter kom især fra annoncer. Disse annoncer var målrettet direkte mod erhvervslivet og var derfor for læserne af høj nytteværdi. 

Avisen blev grundlagt i 1964 af Bertel Bernhard. I starten udkom avisen månedligt. Senere udkom avisen ugentligt, og fra 1974 blev avisen et dagblad. I 2010  blev avisen igen en ugeavis og derefter udkom avisen i perioden op til nedlæggelsen en gang om ugen.

Erhvervs-Bladets Forlag udgav bøger, f.eks. Sådan skabtes Danmarks store virksomheder (november 1988) i anledning af Erhvervs-Bladets 25-års jubilæum. Statsminister Poul Schlüter skrev her et forord. Bogen var tilegnet Hendes Majestæt Dronning Margrethe 2..

Bertel Bernhard drev virksomheden frem til 1998, hvor han overdrog ejerskabet til sine børn, og hans søn, Ole Bernhard, blev udnævnt som direktør.

ErhvervsBladet blev i oktober 2003 solgt til Berlingske Media. I september 2011 meddelte Berlingske Media at ErhvervsBladet som et led i en større omlægning af koncernens erhvervsdækning lukkede. I stedet blev stoffet til de mindre og mellemstore virksomheder samlet i et ugentligt tillæg til avisen Berlingske, med navnet Innovation, nu Berlingske Business, der udkommer hver tirsdag.

Eksterne henvisninger 
ErhvervsBladets hjemmeside

Noter 

Aviser fra Danmark
Berlingske Media
Etableret i 1964
Ophørt i 2011
Weekendavisen

Weekendavisen er en dansk ugeavis, udgivet af Berlingske Media, som udkommer hver fredag. Avisens ansvarshavende chefredaktør fra 2017 er Martin Krasnik.

Avisen ejes af Berlingske Media og er en fortsættelse af Berlingske Aftenavis, som var avisens navn frem til oktober 1971, hvor postvæsenet indstillede eftermiddagsudbringningen, hvorved det blev umuligt at distribuere en aftenavis i Danmark.

Avisens indhold var baggrunds- og kommentarstof inden for politik og kultur, men fra 1980'erne har avisen fokuseret på internationale forhold, samfunds- og kulturstof, ligesom den har henvendt sig til det veluddannede segment. Siden 2000 har avisen haft et tillæg om videnskab.

Oplag 
Avisens oplag steg en smule i perioden 2006-2007, hvor det var på 60.825 i 1. halvår af 2007 (Dansk Oplagskontrol). Læsertallet er imidlertid 291.000 (Index DK/Gallup, 1. halvår af 2007). I 2008 var oplaget faldet til 54.000 (december 2008 ifølge Dansk Oplagskontrol). Regnskabsmæssigt opnåede avisen i 2008 sit største overskud nogensinde på trods af det faldende oplag. 90 procent af oplaget sælges i abonnement, mens de sidste 10 procent er løssalg. Oplagstallet var i 2. halvår af 2014 på 45.616.

Læsertal 
I perioden 2010-2018 er Weekendavisens læsertal faldet fra 250.000 til 193.000 ugentlige læsere; dermed har Weekendavisen fra 2010 til 2018 mistet ca. 20 pct. af sine læsere.

Weekendavisen formåede i sidste halvdel af 2020 og første halvdel af 2021 at tiltrække flere læsere sammenlignet med samme periode året før. Weekendavisen gik fra 200.000 til 213.000 ugentlige læsere i den periode. Samtidig var Weekendavisen den eneste landsdækkende avis, der tiltrak flere læsere.

Karakteristik 
Weekendavisen har fire sektioner: Samfund, Kultur, Bøger og Ideer. Avisen henvender sig primært til læsere, som efterspørger længere og dybdeborende artikler om politik, internationale problemstillinger, kulturelle begivenheder, bøger og forskning. Avisen er ikke primært fokuseret på nyheder, men i højere grad en analyse af ugens vigtigste nationale og internationale begivenheder.

Avisen, der "opfatter sig som en del af den borgerlige offentlighed", har gennem flere år brugt sloganet Personlighedernes avis.

Avisen adskiller sig fra mange andre aviser ved sit princip om, at annoncer højst må fylde 16 procent af spaltepladsen og iøvrigt skal passe ind i det redaktionelle miljø.

Chefredaktører 
 1950-1973: Otto Fog-Petersen
 1973-1978: Henning Fonsmark
 1978-1984: Frank Esmann
 1984-1987: Jørgen Schleimann
 1987-1992: Tøger Seidenfaden
 1992-1998: Peter Wivel
 1998-2017: Anne Knudsen
 2017-: Martin Krasnik

Anna Libak blev udenrigsredaktør i 2020.

Se også 
 Weekendavisens litteraturpris

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Weekendavisen
 Digitaliserede udgaver af Weekendavisen i Mediestream
 Læs om Weekendavisen i opslagsværket De Danske Aviser

Aviser fra Danmark
Aviser på dansk
Berlingske Media
Etableret i 1971
Dagbladet Arbejderen

Dagbladet Arbejderen er Danmarks sidste kommunistiske dagblad og den sidste partiavis. Den blev udgivet af Kommunistisk Parti som papiravis tirsdag-fredag – sidste gang den 1. maj 2019. I dag udkommer  Arbejderen som digitalt dagblad. Desuden udkommer Magasinet Arbejderen på tryk 4-6 gange årligt.

Målet er at være samlende organ for den progressive og aktive del af den danske arbejderbevægelse samt EU-modstandere, fredsaktivister og miljøforkæmpere. I sine ledere og andre artikler udtrykkes Kommunistisk Partis politik.

Dagbladet Arbejderen blev grundlagt af Kommunistisk Sammenslutning Marxister-Leninister i 1978 som Arbejderen. Til at begynde med udkom avisen månedligt. Efter stiftelsen af Danmarks Kommunistiske Parti/Marxister-Leninister (DKP/ML) i 1978-1979 blev avisen partiets centralorgan. DKP/ML videreudviklede avisen, der fra 1. september 1982 udkom som dagblad. Fra 2006 blev DKP/ML og Kommunistisk Samling samlet under navnet Kommunistisk Parti (KP), der på daværende tidspunkt blev udgiver af avisen. KP ændrede i den forbindelse ikke på avisens redaktionelle linje, men relancerede avisen i et nyt format og en udvidelse af sidetallet med 33 % i 2013.

Avisen udkom i 2013 i ca. 2.500 eksemplarer.

Årsagen til, at KP valgte at indstille udgivelsen af Arbejderen som papiravis, var bl.a. beskæring af mediestøtten og stærkt stigende udgifter til distribution. Ansvarshavende redaktør, Birthe Sørensen, forklarede: "Hele den situation presser vores økonomi og har gjort det vanskeligt for os at opretholde en tilfredsstillende kvalitet i papiravisen. Derfor har vi nu valgt at satse 100 procent på netmediet. I modsætning til papiravisen er Arbejderens hjemmeside i fremgang og har oplevet et stigende læsertal over flere år. Således klikker knap 60.000 brugere sig hver måned ind på arbejderen.dk."

Redaktør af Arbejderen fra 2000-2019 var Birthe Sørensen. Redaktør af det digitale Arbejderen fra og med 1. april 2019 er Anders Sørensen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Dagbladet Arbejderens hjemmeside
Om Arbejderen
 Digitaliserede udgaver af Dagbladet Arbejderen i Mediestream
 Læs om Dagbladet Arbejderen i opslagsværket "De Danske Aviser"

Aviser fra Danmark
Etableret i 1978
Kommunisme i Danmark
Spejderlejr

Spejderlejr er en primitiv form for ferie i telt eller spejderhytte, eventuelt i bivuak.

Lejre med deltagere fra flere lande kaldes ofte for en jamboree.

Årligt indbydes alle verdens spejdere til en virtuel jamboree, kaldet Jamboree On The Air/Internet.

Blandt de mere spektakulære lejre er spejderkorpsenes store lejre, der i Danmark ofte huser op til 20.000 spejdere på én grund.

 DDS's korpslejre kaldes for Blå Sommer.
 FDFs landslejre kaldes for Julsølejr, fordi de altid afholdes på FDFs lejrgrund ved Julsø nær Silkeborg. (FDF er ikke et spejderkorps.)
 De grønne pigespejderes landslejr skifter navn, men er siden 1992 blevet afholdt på Spejderklinten ved Sundstrup
 KFUM-Spejdernes korpslejre skifter navn, og opkaldes som regel efter den by, hvor korpslejren afholdes.
 Spejdernes lejr 2012 blev den største spejderlejr nogensinde på dansk jord, der blev afholdt af de fem anerkendte spejderkorps i Danmark.

Eksterne henvisninger 
 Mange forskellige lejrpladser  på spejdernet.dk

Lejr
Ynglingatal

Ynglingatal er et kvad i dunkle vers. Det skal stamme fra omkring år 900 og være forfattet af den norske skjald Tjodolv fra Hvine til Harald Hårfager.
Det skal handle om de svenske konger.

Selv om mange af kongerne er historiske, er nogle af dem forfædre til svenske konger uden selv at være svenske konger.
Nogle samtidige er sat efter hinanden.

Ynglingesaga, Snorre Sturlasons indledende del af Heimskringla, bygger på Ynglingatal.

Eksterne henvisninger 
Ynglingatal fra «Kulturformidlingen Norrøne Tekster og Kvad».

Litterære kilder til nordisk mytologi
Akkumulator (elektrisk)

En elektrisk akkumulator eller et genopladeligt batteri er en transducer og et kemisk system, der kan lagre elektrisk energi som kemisk energi.

I dag findes der følgende typer akkumulatorceller:
 NiCd – Nikkel-Cadmium-akkumulator.
 NiMH – Nikkel-Metal-Hydrid
 NiMH-akkumulatorer med lav selvafladning.
 Bly-syre-akkumulator – "normal" og forseglet: SLA (Sealed Lead Acid).
 Lithium-ion-akkumulator.
 Lithium-polymer-akkumulator.
 Lithium-jern-fosfat-akkumulator – yderst robust og langtidsholdbar akkumulator.
 Nikkel-jern-akkumulator
og
 Redox-flow-celle

Test af akkumulatorer 
Der er flere akkumulatoregenskaber der bør testes for – nogle af de vigtige er:
 Indre modstand
 Kapacitet
 Selvafladning (varierer med temperaturen)

Kapacitet 
Kapacitet måles ved at lade cellen helt op – og dernæst aflade den med en bestemt strømbelastning – f.eks. den samme som cellens pålydende kapacitet (700mAh) aflades med 700mA indtil cellen er afladet til ca. 1 volt for NiCd, NiMH – og vistnok 2,5V for en Li-ion celle (check fabrikantens datablad – vigtigt!).

Selvafladning 
Selvafladning testes ved at lade cellen helt op og lægge cellen ved ca. 20 °C i f.eks. 1-2 uger og så – f.eks. den samme som cellens pålydende kapacitet (700mAh) aflades med 700mA indtil cellen er afladet til ca. 1 volt for NiCd, NiMH – og vistnok 2,5V for en Li-ion celle (check fabrikantens datablad – vigtigt!).

Indre modstand 
Indre modstand måles med dette ESR-meter, hvor der i vejledningen står at det kan anvendes.

Levetid 
Alle akkumulatortyper får forringet deres levetid betydeligt, hvis en eller flere celler lades den forkerte vej, f.eks. pga. for stor afladning af en serieforbundet cellepakke.

Af udstyr der som regel sikrer mod celleladning den forkerte vej er udstyr med seriefundne celler i:
 Udstyr med LiIon-celler (af sikkerhedsgrunde)
 de fleste bærbare computere

Af udstyr der som regel ikke sikrer mod for stor celleafladning eller celleladning den forkerte vej er udstyr med seriefundne celler i:
 Akkumulatordrevne boremaskiner

Af udstyr der som regel sikrer mod for stor celleafladning af en enkelt celle er:
 Udstyr med LiIon-celler (ellers sænkes cellelevetiden drastisk)

Kilder/referencer

Se også 
 batteri (elektricitet)
 Smart akkumulator
 energi
 energilagring
 Akkumulatorlader

Eksterne henvisninger 

 archive.org: R/C Battery Clinic
 NiCd Battery FAQ

Primært om bly–syre og solceller 
 Darden: Car and Deep Cycle Battery Frequently Asked Questions (FAQ),

 
Transducere
Motorteknologi
Halsbarm

Halsbarm er det forreste (luv) og nederste hjørne på et sejl. -barm kommer fra oldnordisk og betyder at bære eller at holde noget.
Hals er en tovende til at manøvrere sejlets halsbarm med.

Halsen var det tov sad det forreste og nederste hjørne på vikingeskibene, nær halsen på dragehovedet (eller heste- orme- trane- hovedet) deraf navnet.

Skibsterminologi
Vikingetid
Solkraft

Solkraft er omdannelsen af sollys til elektricitet. Det kan ske på flere måder, de mest almindelige er enten direkte ved fotovoltaik (PV), eller indirekte ved koncentreret solkraft (CSP), eller ved at spalte vand og producere hydrogenbrændstof gennem teknikker i kunstig fotosyntese. Koncentreret solkraft bruger linser eller spejle og solfangersystemer til at samle sollyset fra en stor flade til en smal stråle. Fotovoltaik omdanner lys til elektrictet ved fotovoltaisk effekt.

For eksempel findes de 97 MW store Sarnia Fotovoltaikkraftværk i Canada og Solarpark Finsterwalde (80.7 MW) i Tyskland. I Danmark bygges solkraftværker på flere GigaWatt tilsammen, hvoraf nogle bygges uden støtte. Elnettet skal nogle steder ombygges for at klare de ændrede forhold.

Kommercielle solkraftværker med koncentreret solkraft-teknologi(CSP) blev først udviklet i 1980'erne og det 354 MW store SEGS -solkraftværk i den californiske Mojaveørken er verdens største solkraftværk.  Andre store solkraftværker med CSP-teknologi er Solnova Solkraftværk (150 MW) og Andasol Solkraftværk (100 MW) begge i Spanien.

Eksperimentel solkraft 

Koncentreret Fotovoltaik (CPV)-anlæg (almindelige solceller) benytter sig af sollys koncentreret på fotovoltaik'ske overflader til elektricitetsfremstilling. Forskellige koncentrationer af sollys benyttes ofte i forbindelse med en sol-tracker, for at centrere sollyset på solcellerne, når solen flytter sig på himlen. 

Termoelektricitet eller "termovoltaik" enheder omdanner en temperaturforskel mellem forskelligartede materialer til elektrisk jævnstrøm. Metoden blev første gang foreslået til lagring af solenergi af iværksætteren Mouchout i 1800-tallet. Termoelektricitet genkom i Sovjetunionen i 1930'erne. Termogeneratorer blev senere benyttet i det amerikanske rumprogram som energilagring på lange rummissioner som Cassini, Galileo og Viking programmet. Forskning på dette område er fokuseret på at øge effektiviteten af disse enheder fra 7–8% til 15–20%.

Rumbaseret solkraft (SBSP: Space-based solar power) er på et teoretisk stadie for udnyttelse af solkraft i rummet, for at det kan benyttes på jorden. SBSP er forskellig fra almindelige metoder på den måde, at solpanelerne, der bruges til opsamling af energi, sidder på en satellit. I den rumbaserede solkraft er solenergien uanfægtet af dag-natcyklus, vejr, årstider eller jordens atmosfæriske gasser. Den i gennemsnit opnåelige energimængde er 10 gange så stor som på jordens overflade.

Referencer

Se også 
 Fotovoltaik
 Koncentreret solkraft
 solcelle
 Solcellepanel
 Solfanger
 Solvarmepanel
Himmellegeme

Et himmellegeme er benævnelsen for et objekt i rummet; f.eks.:

 Asteroider
 Drabant (f.eks. Månen)
 Dværgplaneter
 Galakser
 Ildkugle
 Kometer
 Meteorer
 Neutronstjerner
 Planeter
 Satellitter
 Solen
 Stjernehobe
 Stjerner
 Stjernetåger

Se også 

 Aberration
Frille

En frille (norrønt: friðla eller frilla) er et gammelt ord for en ekstra samlever, en slegfred eller elskerinde i tillæg til hustruen. Ligesom ordet "slegfred" er "frille" beslægtet med ordet "fred" i betydningen "fri".

Det var typisk konger, høvdinge og adelsmænd, som havde en eller flere friller. Kongen havde friller ved siden af dronningen, fordi de var gift af politiske grunde. Frillebørn af tre danske konger – Christian IV, Frederik III og Christian V – fik efternavnet Gyldenløve.

En præsts frille kaldtes for en præstedeje eller præstefrille.

Friller i norrøn tid 
På Island i vikingetiden havde de fleste høvdinge fra slutningen af 1100-tallet og frem til 1260'erne forhold til flere friller samtidigt. Dermed indgik de i forpligtende forhold til de mest betydningsfulde familier i lokalbefolkningen. Forholdene blev indgået med samtykke fra pigernes familier, som dermed sikrede sig ekstra beskyttelse. Pigen selv havde sikret sin stilling i samfundet. Fik hun en søn, der senere blev høvding, kastede det glans over hendes familie, og i alle tilfælde var det bedre at være høvdingefrille end gift med en fattig bonde. Giftede høvdingen sig, kunne han sende frillen hjem uden at blive uvenner med hendes familie, og hun selv kunne indgå et fordelagtigt ægteskab.

Ifølge Saxos Gesta Danorum vrimlede det af friller omkring de danske høvdinge i 900- og 1000-tallet. Men frillelevned skyldtes også fattigdom. Det islandske lovværk Grågås stillede som betingelse for indgåelse af ægteskab, at parret disponerede over, hvad der tilsvarede værdien af seks køer. Det kunne mange slet ikke opvise. I Sturlungasaga fortælles om alliancerne, en stormands frillefødte datter kunne sikre sin far. Af de børn, Snorri Sturluson fik med sine tre friller, blev to døtre gift med landets mægtigste høvdinge - selv om det endte med, at den ene af dem satte sig i spidsen for det togt, der tog livet af hans svigerfar. Forældrenes ægteskabelige status spillede i norrøn tid ingen rolle for deres børn, så længe begge forældre var fribårne. Ved kristendommens gennembrud fastslog kanonisk ret, at et horebarn ingen ret havde til at arve sin far. Ældre nordiske love synes at kompromisse mellem kanonisk ret og før-kristen lovgivning. Et frillebarn kunne derfor arve sin mor på lige linje med ægtefødte halvsøskende, mens arverettighederne overfor faren var begrænsede. Dette blev dog modvirket ved, at faren før sin død sikrede frillebarnet ved gaver af forskellig slags; men gennem årene svækkede den tiltagende kirkelige magt gradvis frillebørns retsstilling.

Kendte friller 
 Dyveke Sigbrittsdatter, frille af Christian II av Danmark-Norge.
 Tora Guttormsdotter, frille af Harald Gille og mor til Sigurd Munn.
 Tora Jonsdatter, frille af Olav Kyrre og mor til Magnus Barfod.
 Tora Mosterstong, frille af Harald Hårfagre og mor til Håkon den gode.

Referencer

Se også 
 Odalisk
 Polygami
 Adelkone
 Konkubine

Familie
Sexologi
Roskildes bisperække

Følgende personer har været biskopper i Roskilde:

 ca. 1022-1029/30 Gerbrand
 ca. 1030- sidst i 1050'erne Avaco/Aage
 ca. 1060-1073/74 Vilhelm
 1074-1088 Svend Nordmand
 1088-1124 Arnold
 1124-1134 Peder
 1134-1137 Eskild
 1137-1138/39 Ricco/Rike
 1139-1158 Asker/Asser
 1158-1191 Absalon
 1191-1214 Peder Sunesen
 1214/15-1224/25 Peder Jacobsen
 1225-1249 Niels Stigsen
 1249-1254 Jakob Erlandsen
 1254-1277 Peder Bang
 1278-1280 Stig (usikkerhed m.h.t. navn)
 1280-1290 Ingvar (usikkerhed m.h.t. navn)
 1290-1300 Johannes / Johan / Jens Krag
 1301-1320 Oluf 
 1321-1330 Johan / Jens Hind
 1330-1344 Johan Nyborg / Jens Nyborg
 1344-1350 Jacob Poulsen
 1350-1368 Henrik Gertsen
 1368-1395 Niels Jepsen Ulfeldt / Niels Jacobsen Ulfeldt
 1395-1416 Peder Jensen Lodehat
 1416-1431 Jens Andersen Lodehat
 1431-1448 Jens Pedersen Jernskæg
 1449-1461 Oluf Daa
 1461-1485 Oluf Mortensen Baden
 1485-1500 Niels Skave
 1500-1512 Johan Jepsen Ravensberg
 1512-1529 Lage Jørgensen Urne
 1529-1536 Joachim Rønnow

 Reformationen
 1536 – 1923 Se bisperækken for Sjællands stift. (I denne periode havde biskoppen titel af biskop over Sjællands stift (eller blot Sjællands biskop). Skønt Roskilde Domkirke fortsat var stiftets domkirke, residerede biskoppen i København.)

 1923-1934 Henry Fonnesbech-Wulff
 1935-1953 Axel Rosendal
 1953-1969 Gudmund Schiøler
 1969-1980 Hans Kvist
 1980-1997 Bertil Wiberg
 1997-2008 Jan Lindhardt
 2008-2022 Peter Fischer-Møller
 2022–  Ulla Thorbjørn Hansen

Se også 
 Kristendom

Eksterne henvisninger 
 Roskilde Stift – officiel website

Referencer 

Bisperække
 
Lister over personer fra Danmark

de:Liste der Bischöfe von Roskilde
sv:Lista över biskopar i Roskilde stift
Ribes bisperække

Ribe bispedømme blev oprettet i 948 eller kort tid før under kong Gorm. Oprindeligt var der to biskopper på Ribe bispesæde, en dansk biskop og en tysk biskop, som befandt sig i eksil i Bremen. Først omkring 1050 blev embederne slået sammen. De første danske biskopper blev uddannet i England og måske Normandiet.

Katolske Biskopper: 

 
 ca. 1043 – 1060. Val
 ca. 1060 – 1085. Odder 
 ca. 1085 – 1122. Gerold eller Jareld
 ca. 1122 eller ca. 1114 – 1134. Thore eller Thure
 1134 – ? Nothold
 ? – 1142 Asger
 1142 – 1162. Helias
 1162 – 1170(71). Radulf
 1171 – 1177. Stephan
 1178 – 1204. Omer
 1204 – 1214. Oluf
 1214 – 1230. Tuve 
 1230 – 1246. Gunner
 1246 – 1273. Esger
 1273 – 1288. Tyge 
 1288 – 1313. Christiern
 1313 – 1327. Jens Hee
 1327 – 1345. Jakob Splitaf
 1345 – 1364. Peder Thuresen 
 1365 – 1369. Mogens Jensen 
 1369 – 1388. Jens Mikkelsen 
 1389 – 1409. Eskil
 1409 – 1418. Peder Lykke
 1418 – 1454. Christiern Hemmingsen
 1454 – 1465. Henrik Stangeberg
 1465 – 1483. Peder Nielsen Lodehat
 1483 – 1498. Hartvig Juel
 1499 – 1536. Iver Munk
Biskopper efter Reformationen
 1537 – 1541. Johann Wenth 
 1541 – 1561. Hans Tausen 
 1562 – 1569. Poul Madsen 
 1569 – 1594. Hans Laugesen 
 1595 – 1614. Peder Jensen Hegelund
 1614 – 1629. Iver Iversen Hemmet
 1629 – 1634. Jens Dinesen Jersin
 1635 – 1643. Hans Borchardsen
 1643 – 1650. Erik Monrad
 1650 – 1681. Peder Jensen Kragelund
 1681 – 1693. Christen Jensen Lodberg
 1693 – 1701. Ancher Anchersen
 1701 – 1712. Christian Muus
 1712 – 1713. Johannes Ocksen 
 1713 – 1731. Laurids Thura
 1731 – 1741. Matthias Anchersen 
 1741 – 1764. Hans Adolph Brorson
 1764 – 1773. Jørgen Carstens Bloch
 1773 – 1774. Eiler Hagerup den yngre 
 1774 – 1786. Tønne Bloch
 1786 – 1811. Stephan Middelboe
 1811 – 1818. Victor Christian Hjort
 1819               Stephan Tetens
 1819 – 1825. Jens Michael Hertz
 1825 – 1831. Conrad Daniel Koefoed
 1831 – 1833. Nikolai Fogtmann
 1833 – 1849. Tage Christian Müller 
 1850 – 1867. Jacob Brøgger Daugaard
 1867 – 1895. Carl Frederik Balslev
 1895 – 1901. Viggo Gøtzsche
 1901 – 1922. Gabriel Koch
 1923 – 1930. Oluf Kirstein Peter Vogn Olesen 
 1930 – 1939. Søren Mejsen Westergaard
 1939 – 1949. Carl Immanuel Scharling 
 1949 – 1956. Morten Christian Lindegaard
 1956 – 1980. Henrik Dons Christensen 
 1980 – 1991. Helge Skov
 1991 – 2003. Niels Holm
 2003 – 2014  Elisabeth Dons Christensen 
 2014 −          Elof Westergaard 

Før reformationen var der ca. 30 biskopper. 
Efter reformationen har der været 38 biskopper (til 2009).

Eksterne henvisninger 
 Ribe-domkirke
 RibeWiki

 
Lister over personer fra Danmark
El

El står for:
 Elektricitet – en form for energi.
 Elleslægten – en planteslægt.
 Enhedslisten – et politisk parti, som forkortes EL.
Katolicisme

Ordet katolicisme bruges hovedsageligt om den romersk-katolske kirkes lære og virke, samt om holdninger og livsformer hos de kristne, der tilhører denne kirke.

Ordet katolicisme kom oftere i brug i løbet af 1600-tallets modreformation. Det blev brugt som modsætning til protestantisme. Den katolske kirkes fulde navn er den "Katolske Kristne Kirke", og betegnelsen opstod efter Det store skisma i 1054, hvor den ortodokse (rettroende) kirke - "Den Katolske Ortodokse Kristne Kirke" - brød ud fra moderkirken.

Etymologi 
Ordet katolsk kommer fra det græske ord katholikos (καθολικος) og betyder almindelig, generel eller universel. Det bruges i den Apostolske trosbekendelses tredje led om én almindelig (katholikos) kirke.

Se også 

 Religion
 Gammelkatolikker

Romerskkatolske kirke
Protestantisme

Protestantisme er en af de store hovedretninger inden for kristendommen, der opstod ved reformationen som en reaktion mod den katolske kirke og som primært omfatter den evangelisk-lutherske kirke, den reformerte kirke og den anglikanske kirke, men også mere radikale grupper som gendøberne og unitarerne. 

Protestantismen er sammen med den romersk-katolske kirke og den græsk-katolske kirke en af de tre hovedstrømninger inden for kristendommen.

Den danske Folkekirke er protestantisk, mere specifikt evangelisk-luthersk.

Eksterne henvisninger

Se også 
 Religion
 Martin Luther
 Jean Calvin
 Ulrich Zwingli
Bondegård

En bondegård er en landejendom med husdyr eller jord, som dyrkes. Ordet er sammensat af bonde (fastboende) og gård (indhegnet område, omgærdet). En typisk gård består af stuehus, stald og lade. Egentlige bondegårde havde et jordtilliggende på mindst 3 – og højst 11 tønder hartkorn. 

Udtrykket bondegård er det traditionelle ord for det, som landboer selv kalder en landejendom eller en gård.

Størrelser af gårde 
Traditionelt betragtedes gårde på mindst 3 og højst 11 tønder hartkorn som gårdbrug eller almindelige bondegårde. De store landbrug (fra 12 tønder hartkorn) og de små landbrug (under 3 tønder hartkorn) har andre navne.

Oversigt 
 Husmandssteder: Under 15 tønder land og under én tønde hartkorn.
 Boelsmandssteder: Under 3 tønder hartkorn, men større end de egentlige husmandsteder.
 Halvgårde: 3-5 tønder hartkorn (de mindste bondegårde). 
 Helgårde: 6-11 tønder hartkorn (de største bondegårde).
 Proprietærgårde: 12-23 tønder hartkorn.
 Godser eller Herregårde: 24 tønder hartkorn eller mere.

Bondestanden 
Til bondestanden regnedes traditionelt gårdmænd, boelsmænd og husmænd samt almuesfolk i landsbyerne. Derimod blev proprietærer og godsejere betegnet som landmænd uden for bondestanden.

Gårdtyper 
I Danmark findes forskellige gårdtyper.

 Den enlængede gård (især på Bornholm, Sydfyn og i Sønderjylland)
 Den tolængede eller parallelle gård (især i Thy og Vendsyssel)
Den firlængede vestjyske klitgård (især Hardsyssel og ned til syd for Ringkøbing fjord) 
 Den trelængede gård (især på Fyn)
 Den firlængede gård (især på Sjælland, Fyn og i Østjylland)
 Dn parallelgård, er en gård med to parallelle længer, den ene til beboelse, den anden til stald og lade
En almindelig gårdtype i Sønderjylland er den slesvigske gård (mest som enlænget gård).

Landbrugets begreber

Bygninger og arealer 
 agerumslade
 bondehus
 eng
 fold
 lade
 ager eller mark. 
 markvej
 mødding
 silo
 stald
 svinesti

Produkter 
 afgrøde
 ensilage
 gylle
 gødning
 hø
 korn
 mælk

Redskaber 
Se desuden Landbrugsredskaber
 høtyv
 mælkejunge
 traktor

Øvrige begreber 
 alsæd
 brak
 brakmark
 fold (afkast)
 græsmarksbrug
 høst
 landbrug
 skovbrug
 svedjebrug
 Trevangsbrug
 Økologisk landbrug

Se også 
 Gærde

Noter

Eksterne henvisninger
H. Zangenberg: "Danske Bøndergaarde. Grundplaner og Konstruktioner" (Danmarks Folkeminder Nr. 31; København 1925)  

Landbrugsejendomme
Slot

Et slot er en større anseelig bygning eller herregård, især (men ikke kun) en sådan, der har tilhørt en fyrstelig eller kongelig person. I daglig tale også en almindelig herregård og desuden om en stor, høj bygning eller en stor anseelig privatbolig.

For at en bygning i daglig tale bliver kaldt et slot vil den typisk have flere arkitektoniske elementer fra befæstede bygningsanlæg eller borge, f.eks. anseelig højde eller størrelse, tårn(e), skydeskår, tykke mure, voldgrav eller andre forsvarsegnede konstruktioner.

Etymologi 
Ordet slot kommer fra plattysk Slot, tysk Schloß, der betyder "lås, indelukke" og med tiden er kommet til at betyde et befæstet sted og en borg.

Anvendelse af begrebet slot 
Begrebet slot anvendes til at betegne flere forskellige typer bygninger på tværs af ejerforhold og udtryk.

Kongelige slotte 
Danmark råder over en lang række nuværende og tidligere kongelige slotte. De fleste er i statsligt eje.

Blandt de nuværende kongelige slotte er: Amalienborg, Rosenborg, Fredensborg, Gråsten.

Hertil kommer: Frederiksborg og Koldinghus, der er museer, og Marselisborg, der er i dronningens privateje.

Statelige herrehuse og befæstede anlæg (chateaux-forts) 
Ordet 'castle' på engelsk og 'château' på fransk oversættes ofte som slot på dansk. Begge ord kommer af det latinske castrum, der betyder en romersk lejr eller et befæstet område. Der er tradition for at kalde elegante eller imposante større hovedbygninger for slotte, se f.eks. Clausholm, Gram, Holckenhavn og Dragsholm.

Slotte, der har været i kongeligt eje 
Schackenborg, der har været i Prins Joachims eje, er et slot. Det samme gælder for Tranekær på Langeland, der periodisk var i kronens eje.

Kilder

Eksterne henvisninger
Kokkedal Slot

Kokkedal Slot har flere betydninger:

 Kokkedal Slot (Nordjylland) – en nordjysk herregård i Jammerbugt Kommune
 Kokkedal Slot (Nordsjælland) – et gods og hotel i Hørsholm Kommune
Kristen

Kristen har flere betydninger:

 Kristen – knyttet til religionen kristendom, udøver af denne religion
 Kristen – et drengenavn med flere alternative stavemåder
 Kristen - et pigenavn, især i engelsktalende lande, som en alternativ form af Kristine/Kristin
Masseødelæggelsesvåben

Begrebet masseødelæggelsesvåben bruges som en betegnelse for ikke-konventionelle våben, der har evnen til at medføre store, ukontrollerbare tab. Begrebet blev formentlig brugt første gang i 1937 med reference til masseødelæggelsen af Guernica, Spanien, ved luftbombning. Efterfølgende blev det brugt om bombningen af Hiroshima og Nagasaki. Under den kolde krig ændrede begrebet betydning, og blev nu kun brugt om de såkaldte ikke-konventionelle våben. Under optakten til invasionen af Irak i 2003 vandt begrebet stor udbredelse og blev flittigt anvendt i medierne.

Betegnelsen masseødelæggelsesvåben anvendes sædvanligvis primært blandt civilister. I militær terminologi anvender man begrebet CBRN-våben i stedet for det civile og mere udefinerbare ”masseødelæggelsesvåben”. CBRN er en engelsk forkortelse for Chemical, Biological, Radiological, and Nuclear weapons (da.: Kemiske, Biologiske, Radioaktive og Nukleare våben). CBRN er således en militær betegnelse for alle typer af masseødelæggelsesvåben eller kampstoffer, der anvender et eller flere af de fire elementer. CBRN er en nyere betegnelse, der delvist har afløst NATO's gamle betegnelser ABC (en.:Atomic, Biological & Chemical) og den senere NBC (en.: Nuclear, Biological & Chemical). 

Forkortelsen NBC (på dansk Nukleare, Biologiske og Kemiske våben) blev introduceret efter opfindelsen af brintbomben, der ikke er en atombombe, men et nukleart våben, da der anvendes isotoper af brint som fusionsmateriale. Betegnelsen NBC vandt dog aldrig rigtig indpas i Danmark, hvor man mange steder fortsat bruger betegnelsen ABC (på dansk Atomare, Biologiske og Kemiske våben). CBRN inkluderer, til forskel fra de gamle betegnelser, Radiologiske våben, der er våben, som er designet til at sprede radioaktivt materiale uden en egentlig fission. En såkaldt "beskidt bombe" er netop sådan en type radiologisk våben, hvor det radioaktive stof spredes ved hjælp af konventionelt sprængstof – der er altså ikke tale om en egentlig atombombe i almindelig forstand.

Nogle steder taler man også om CBRN-hændelser. Dette dækker over både egentlige kamphandlinger, men også hændelser, der har karakter af, og kan have samme følgeskader, som egentlige kamphandlinger begået med våben inden for ovenstående kategorier, men som er at betragte som uheld. Begrebet kaldes også ROTA; Releases Other Than Attack.
Hannibal Sehested (rigsskatmester)

Hannibal Sehested (født 1609 Arensborg på Øsel, død 1666 Paris). Statholder (i den norske del af Danmark-Norge) og rigsskatmester. Gift 6. november 1642 med Christian 4.'s og Kirsten Munks datter Christiane.

Han var søn af lensmand Claus Maltesen Sehested og Anne Nielsdatter Lykke. Kom 1629 på Sorø Akademi, og rejste i England, Holland, Frankrig, Tyskland, Italien og Spanien. Derefter var han hofmand og diplomat og blev 1640 rigsråd. Allerede 1636 var han blevet forlovet med den tiårige datter af Christian 4. og Kirsten Munk; han ægtede hende kort efter at være blevet udnævnt til Statholder i Norge 1642.

Sehested var en rigt begavet "renæssancenatur", dristig og magtlysten som politiker, som samtidig gik efter penge, gods og livets glæder. I Norge fik han sin største virksomhed, hvor han i fredstid viste store organisatoriske bestræbelser for at fremme Norges næringsveje og forbedre dets styrelse; han forfulgte dog samtidig et rent politisk mål: at skaffe Norge og dermed sig selv den størst mulige selvstændighed overfor Danmark. Han fik store indrømmelser af sin svigerfar, kongen, men stødte på mistænksom modstand fra sin svoger Corfitz Ulfeldt og det danske Rigsråd.

I 1647 led han nederlag, da de norske lensmænd skulle indbetale deres afgifter direkte til rentekammeret i København. Efter Frederik 3.s tronbestigelse 1648 blev Sehested sat under anklage for økonomiske misligheder. Hans fjender fik overtaget, og i 1651 måtte han forlade sine stillinger. Han kom under Karl Gustav-krigen til at indtage en dobbeltstilling som en slags mellemmand mellem Frederik 3. og Karl X Gustav. Efter fredsslutningen 1660 lykkedes det ham at komme i tjeneste hos den ny danske enevælde; han blev rigsskatmester (finansminister) og kom også til som diplomat på ny at udfolde politisk virksomhed i større stil. Sit livs sidste tid tilbragte han på en sendefærd til Holland, England og Frankrig. Han efterlod sig et "politisk testamente" med fremsynede reformtanker.

Litteratur 
 Dansk Biografisk Haandleksikon
 C.O. Bøggild-Andersen, Hannibal Sehested : en dansk statsmand, 2 bind, Universitetsforlaget i Aarhus, 1946-1970. .

Danskere i 1600-tallet
Hannibal
Rigsråder fra Danmark
Danske statholdere i Norge
Gesandter fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Torstenson-krigen fra Danmark-Norge
Lensmænd fra Danmark