Сандански (община)

Община Сандански се намира в Югозападна България и е една от съставните общини на област Благоевград.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината се намира в южната част на област Благоевград и с площта си от 998,416 km2 заема 1-во място сред 14-те общини на областта и 15,48% от територията на областта. С тази си площ общината попада в първите 10 най-големи общини в България – на 9-о място. Границите ѝ са следните:
 на северозапад – с община Струмяни;
 на север – съвсем малка граница с община Симитли;
 на североизток – с община Банско;
 на изток – с община Гоце Делчев и община Хаджидимово;
 на югозапад – с община Петрич;
 на юг – с Република Гърция.

Релеф, води, климат, туристически обекти

Релеф 
Територията на община Сандански представлява една изключително интересна мозайка от различни типове релеф – котловинно долинен, ниско-, средно- и високопланински. Около 80%, основно източната и североизточна част на общината се заема от западните и югозападните склонове на Пирин със своите три дяла: Северен Пирин, с най-високата точка на общината – връх Каменица (2822 m); Среден Пирин, с връх Орелек (2099 m) и Южен Пирин, с връх Свещник (1976 m). Всичките тези три върха се намират по границата на общината със съседните ѝ общини: Банско и Гоце Делчев.

В най-южната част на общината, до границата с Република Гърция се извисява планината Славянка (Алиботуш), със своя първенец Гоцев връх 2212 m.

Южните, югозападните и западни части на общината се заемат от плодородната Санданско-Петричката котловина и тук в коритото на река Струма е и най-ниската точка на общината – 90 m н.в.

Около 5 – 6% от цялата територия на община Сандански, на запад от долината на река Струма се заема от най-североизточните и най-югоизточните склонове на планините Огражден и Малешевска, съответно със своите най-високи точки – 487 m и 799 m.

Води 
През западната част на общината, от север на юг, през Санданско-Петричката котловина преминава около 20 – 21 km от течението на река Струма. По своето течение в общината Струма получава 7 по-големи леви притока – реките Потока, Речичка, Санданска Бистрица, Лешнишка, Склавска, Потока и Пиринска Бистрица (с изключение на най-долното ѝ течение, което е в Община Петрич) и 2 по-големи десни притока – реките Войче и Лебница.

В Северен Пирин, в пределите на общината попадат и няколко високопланински езера и езерни групи Митровото и Аргировото езера, Башлийските, Превалските, Типицките, Чаирските езера и др.

Освен реките и езерата, от голямо значение за общината са и групите минерални извори Сандански, Левуновски, Хотовски и Катунски, които са лековити за изключително широк кръг от заболявания. В най-голяма степен се използват минералните води в Сандански – за балнеолечение, и в Катунци, където се бутилира марката „Преподобна Стойна“.

Климат 
Районът на община Сандански се характеризира с преходносредиземноморски климат. Средната годишна температура в Сандански е 13,9 °С, а средната относителна влажност на въздуха е най-ниската за страната – 66%. Средният брой на дните с валежи над 1 mm е само 69 – 70. Продължителността на слънчевото греене в Сандански е най-голямата за страната – 2506 часа. Във връзка с продължителното слънцегреене и през зимните месеци снежната покривка в района се задържа само за няколко дни. Районът се характеризира със сравнително малък брой дни с мъгли – само 5 дни годишно, и то само през зимните месеци. Средната скорост на вятъра е 2 m/s.

Валежите в планината Славянка надхвърлят 2000 mm, а в Пирин са почти 3000 mm, докато по долините на Струма падат до 200 mm. През зимните месеци в Санданско-Петричката котловина валежите са предимно от дъжд. Пролетта настъпва най-рано в този район на страната. Трайното задържане на температурата над 10 °С е средно от 25 март. Общото количество на валежите е едно от най-малките за страната. През лятото района на град Сандански е с най-продължително слънчево греене в България. Средната юлска температура е около 25 °С, а дните със средна температура над 20 °С през юли са около 16. Есента е сравнително мека, а слънчевите дни продължават до края на ноември. Снежната покривка се задържа до 15 дни годишно.

Икономика, туризъм 
В община Сандански интензивно се развиват туризмът и лозарството, както и текстилната промишленост. Застъпен е спа туризмът, поради минералните извори и изградените нови и модерни СПА-центрове. Поради благоприятния климат и местоположение, в община Сандански е застъпено и оранжерийното земеделие и зеленчукопроизводство. Развито е още овощарството. През последните години силно се развива туризмът. Североизточната част на общината попада в границите на Национален парк Пирин. Тук има идеални условия за развитие на планински туризъм.

В общината са разположени водноелектрическите системи Каскада „Санданска Бистрица“ и Каскада „Пиринска Бистрица“.

Културни и природни забележителности 
Функционират 4 планински хижи – Яне Сандански, Каменица (Беговица), Пирин и Малина и курортният комплекс Попина лъка.

В югозападните склонове на Пирин е разположен градът музей Мелник, в близост до който са Мелнишките и Кърлановските земни пирамиди, и Роженския манастир.

В началото на века десетките малки селца, сгушени в пазвите на Пирин се изградиха множество къщи за гости, които предлагат идеални условия за развиване на селски туризъм.

През последните години нараства и туристическият интерес към екзотичната и непозната планина Славянка, като тук е изградена само една хижа в община Сандански – Извора.

Религии 
На територията на община Сандански има голям брой църкви и манастири; като само в Мелник в миналото те са били над 70. Много от тях отразяват развитието на уникалната не само за България художествена школа (иконописи, стенописи, ръкописи), известна като Мелнишко художествено средище, възникнала през Средновековието и просъществувала до началото на XX век. Едни от най-ярките ѝ проявления се съхраняват в Роженския манастир, който представлява паметник на културата с национално значение.

Сред мелнишките църкви следва да се отбележат „Свети Николай Чудотворец“, „Свети Йоан Предтеча“, „Свети Антоний“, „Свети свети Петър и Павел“ като част от културно-историческия резерват Мелник. Църкви паметници на културата има и в селата Виногради, Горно Спанчево, Бельово, Голешово, Ковачево, Враня, Хърсово, Хотово, Белевехчево, Бождово, Малки Цалим, Пиперица, Златолист и други.

Население 

Община Сандански е третата по население община в област Благоевград, след община Благоевград и община Петрич (по данни от преброяването от 2011).

Етнически състав (2011) 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Населени места 
Общината има 54 населени места с общо население 35 885 жители към 7 септември 2021 г.

Административно-териториални промени 
 Указ № 86/обн. 26.03.1925 г. – преименува с. Левуново на с. Делчево;
 Указ № 402/обн. 18.07.1929 г. – признава с. Свети Врач за гр. Свети Врач;
 Указ № 162/обн. 08.04.1931 г. – признава н.м. Въксан за с. Вълково;
 – признава н.м. Катунци за с. Катунци;
 – възстановява старото име на с. Делчево – с. Левуново;
 – признава н.м. около старата гара Левуново за гар. с. Гара Делчево;
 Писмо № 4368 на МВР/обн. 09.04.1932 г. – признава н.м. Лебница за с. Лебница;
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Манджово на с. Виногради;
 – преименува с. Орман чифлик на с. Дамяница;
 – преименува с. Горни орман на с. Ладарево;
 – преименува с. Долни орман на с. Ласкарево;
 – преименува с. Дере мисилим на с. Лозеница;
 МЗ № 1695/ обн. 27.09.1937 г. – заличава с. Врабча, което е изселено след 1926 г.;
 – заличава с. Тремощница, което е изселено след 1926 г.;
 Указ № 795/28.09.1949 г. – преименува гр. Свети Врач на гр. Сандански;
 Указ № 334/обн. 13.07.1951 г. – преименува с. Долна Сушица на с. Златолист;
 Указ № 50/обн. 09.02.1960 г. – преименува с. Лески на с. Вихрен;
 Указ № 431/обн. 22.11.1960 г. – заличава с. Държаново;
 – признава н.м. Лебница (от с. Кръстилци) за с. Струма;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 г. – осъвременява името на с. Любовища на с. Любовище;
 – преименува и признава за село гар. с. Гара Делчево – с. Делчево;
 указ № 166/обн. 12.02.1971 г. – преименува с. Делчево на с. Ново Делчево;
 Указ № 875/обн. 20.03.1987 г. – преименува с. Дзивгелия (Зевгели) на с. Зорница;
 – преименува с. Ново Ходжово на с. Орешник;
 Указ № 3005/обн. ДВ бр. 78/09.10.1987 г. – закрива община Катунци и община Мелник и включените в състава им населените места и техните землища се присъединяват към община Сандански;
 Указ № 310/обн. 11.10.1991 г. – възстановява старото име на с. Орешник – с. Ново Ходжово.

Транспорт 
По левия (източен) долинен склон на река Струма, в обсега на Санданско-Петричката котловина преминава участък от трасето жп линия София – Благоевград – Кулата.

През общината преминават частично или изцяло 6 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 120,8 km:
 участък от 21,4 km от Републикански път I-1 (от km 419,2 до km 440,6);
 началния участък от 2,5 km от Републикански път III-108;
 целия участък от 12,5 km от Републикански път III-109;
 участък от 34,5 km от Републикански път III-198 (от km 17,6 до km 52,1);
 участък от 23,3 km от Републикански път III-1082 (от km 2,3 до km 25,6);
 целия участък от 26,6 km от Републикански път III-1906.

Топографска карта

Външни препратки 
 Официален сайт на община Сандански

Източници 
 Програма за развитие на туризма в община Сандански 
 Новините от Сандански

Бележки