alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Нешевци

Нешевци е село в Северна България.
То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Нешевци се намира на около 1 километър източно от село Буйновци на пътя за село Мийковци. Разположено е на скат с източно изложение.

История 
Съществува като населено място от преди Освобождението. Според данни на руското военно разузнаване в 1877 г. се състои от 16 къщи.

Бележки

Външни препратки 
 Сайт на община Елена

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Николовци

Николовци е село в Северна България.
То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Николовци се намира в района на Еленския балкан. Близо е до язовир „Йовковци“.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Николчовци

Името Николчовци носят две български села:

 Николчовци, област Велико Търново
 Николчовци, област Габрово
Ничовци

Ничовци е село в Северна България.
То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Ничовци се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Папратлива

Папратлива е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Папратлива се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Петковци

Името Петковци носят две български села:

 Петковци, област Велико Търново
 Петковци, област Габрово
Попрусевци

Попрусевци е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Попрусевци се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Попска

Името Попска носят две български села:

 Попска (Област Велико Търново)
 Попска (Област Габрово)
Радовци

Името Радовци носят две български села:

 Радовци, област Велико Търново
 Радовци, област Габрово
Райновци

Името Райновци носят две български села:

 Райновци (Област Велико Търново)
 Райновци (Област Габрово)
Ралиновци

Ралиновци е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Ралиновци се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Раювци

Раювци е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Раювци се намира в планински район, почти на брега на язовир „Йовковци“, в зона достъпна за риболов.

Културни и природни забележителности 
В селото се намира паметник на Вълчан Войвода, както и параклис Света Петка.

Счита се, че Вълчан войвода се мести да живее в селото, а целият си живот е посветил за благото на България и българският народ.

Редовни събития 
Всяка година на 27.08 се чества паметта на Вълчан Войвода и се организират тържества

Бележки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Ребревци

Ребревци е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Ребревци се намира в планински район.

История 
Името на селото идва от първия заселник Ребрьо

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Светославци

Светославци е село в Северна България.
То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Светославци се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Стойчевци

Стойчевци е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново. Стойчевци е разположено в землището на село Яковци. Село Стойчевци се намира в планински район.

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Султани

Султа̀ни е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Султани се намира в планински район на 12 км на югозапад от град Елена – в посока Твърдишки проход, и на един километър северно от село Тодювци. Край селото тече река Веселина, която извира край село Дрента и се влива в язовир „Йовковци“. В реката се въдят мрени, кефали, кротушки и раци. Местността е удобна за туризъм, билкарство, гъбарство , лов, риболов и къмпингуване.

История 
До 1830 г. Султани е било община. Към нея е било и село Тодювци. В 1891 г. в Султани е имало 60 жители. През 1965 г. в селото са живели 28 жители.

Село Султани е махала до 1995 г. , след което получава статута на село.

Редовни събития 
Всяка година се провежда селски събор, последната събота на август. Освен приятните срещи между стари приятели и родови срещи, се играе и традиционен футболен мач между представители на селата Тодювци, Султани и Дрента. Вечерта специално поканен състав се грижи за настроението на гостите.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Титевци

Титевци е село в Северна България.
То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Титевци се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Томбето

Томбето е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Томбето се намира в планински район.

История 
Основано е непосредствено след Освобождението. Заселено от бежанци от Македония, които са купили имотите на местното турско население.В началото на 20 век има 18 къщи. Заедно със съседните махали Баир махала(Стръмна), Незир махала и Тилкилери(Лесиче) през 1934 година наброяват 46 къщи и 379 жители. През 1946 година жителите са 407, в 1956 - 220, а в 2021 - 0.

В спомените на старите хора бежанците са произхождали най-вече от кюстендилските села Сива кобила и Цървена ябълка. От регистрите за населението в Константин и Майско, както и от църковните регистри за кръщавки, венчавки и умирания към църквата„Светите Кирил и Методий“ в Константин, се установява, че заселените бежанци са и от селата Драгича, Бобошево, Паничери, Раково, Тишаново, Драмча, Кадровица, Звегор, Киселица, Страдалово, Ваксево, Ветрен и др.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Топузи

Топузи е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Топузи се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Тумбевци

Тумбевци е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Тумбевци се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Търкашени

Търкашени е село в Северна България.
То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Търкашени се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Угорялковци

Угорялковци е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Угорялковци се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Харваловци

Харваловци е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Харваловци се намира в планински район.

Културни и природни забележителности 
На 2 km северно от селото, високо над десния бряг на р. Плачковица се намират останки от крепост Харваловско кале.

Бележки и външни източници

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Христовци

Името Христовци носят две български села:

 Христовци, област Велико Търново
 Христовци, област Габрово
Хъневци

Хъневци е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Хъневци се намира в планински район.

Личности 
 Стефан Недев (1897 – 1983), български офицер, полковник

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Чавдарци

Чавдарци може да се отнася за:

 Чавдарци, село в Област Велико Търново, България;
 Чавдарци, село в Област Ловеч, България;
 Чавдарци, комунистическа партизанска песен.
Чакали

За селото в Област Габрово вижте Чакалите

Чакали е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Чакали се намира на около километър южно от село Марян и на 4 километра северно от село Костел. Разположено е на равно място между реките Бързица (Костелска) и притока ѝ Леска. На десния бряг на Костелската река по посока на село Костел се намира махаличката Николчевци, която влиза в състава на селото. В северния му край е присъединената през 1953 г. към селото махала Саровци.

История

Обществени институции 
Читалище „Светлина“ е основано на 26 октомври 1896 г.

В края на трийсетте години на двадесети век е открита прогимназия в с. Чакали – училище, преместено от съседното село Марян.

Редовни събития 
Сбора на селото е винаги на Петдесетница

Личности 
Мартин Димитров Саров – текстилен инженер, стопански и държавен деец, бил е първи зам. министър на леката промишленост.

Михаил Иванов Паликов – общественик.

Петър Карагяуров – общественик

Стефан Алексиев Николчев – общественик

Христо Тодоров Христов – учител, общественик

Външни препратки 
 Сайт на община Елена
 Сайт за рода Войчеви, възникнал преди 1800 година и основно развил се в село Чакали 
 Сайт за рода Вълканови, възникнал и основно развил се в село Чакали 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Черни дял

Черни дял е село в Северна България.
То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Черни дял се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Шилковци

Шилковци (Shilkovtsi) е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Шилковци се намира в планински район.

Село Шилковци се намира в Еленския балкан на 380 м над морското равнище в подножието на Централна Стара планина и е на разстояние 10 км от Елена, 25 км от Велико Търново, на 270 км от София и на 230 км от Варна. Разположено на брега на язовир „Йовковци“.

Други 
 През 1880 г. към селото е присъединена махалата Зингиевци (Зингювци).

Външни препратки 
 Снимки на село Шилковци 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Шубеци

Шубеци е село в Северна България.
То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Шубеци се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Яковци

Яковци е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Яковци се намира на около 5 километра в западна посока от град Елена. Разположено е в хълмиста местност около малък поток. Западно от селото се намира язовир „Йовковци“, построен на река Веселина.

История 
Произхода на името му се свързва с първия заселник на име Яко. Има предложение и за иконописеца Яков.

Обществени институции 
Според едни данни училището в селото е открито в 1868 г., а според други в 1871 г. Построена била и училищна сграда. В 1921 г. е открита прогимназия. На 15 февруари 1940 г. е открито новопостроеното училище.

Църквата „Св. Троица“ е построена през 1879 година.

Читалище „Съзнание“ е основано на 19 декември 1928 г.

С Указ 2294 (обн. в ДВ от 26.12.1978 г.) към селото са присъединени три махали – Писараци, Витевци (Витювци) и Билково (до 1951 г. Горно Болерци). Днес Витевци е залята от водите на яз. Йовковци, Писараци е заличена, а в Билково вероятно никой не живее.

Яковци има голямо землище, в което се намират няколко други села – Вързилковци, Бръчковци, Махалници, Донковци, Вълчовци, Стойчевци, Балуци, Мартинковци. Всички бивши колиби (тип селище) без собствено землище.

Външни препратки 
 Сайт на община Елена

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Горна Хаджийска

Горна Хаджийска е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Дедина

Дедина е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Дединци

Дединци е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново.

География 
Село Дединци се намира в планински район.

Редовни събития 
През лятото е празника на селото и тогава то става много оживено.

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Делова махала

Делова махала е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново.

География 
Село Делова махала се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Долно Шивачево

Долно Шивачево е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново.

География 
Село Долно Шивачево се намира в планински район.

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Дълги припек

Дълги припек е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново.

География 
Село Дълги припек се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Калайджии

Калайджии е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново.

География 
Село Калайджии се намира в планински район. Разположено е в Средния Предбалкан. Селището се простира по протежението на хълм, срещу който се намира с. Резач (на 4 км), към което има ясна видимост.
Село Калайджии отстои на 44 км от Велико Търново и на 40 км от Горна Оряховица.

Разположено е в район с умереноконтинентален климат, отличаващ се с хладна зима и горещо лято.

История 

След 1952-1953 година, в селото се заселват българо – мохамедани, поради насилственото им изселване от областта на Родопите и провежданите срещу тях принуди.

Комплекс „Балканъ“ 
В село Калайджии е построен почивен комплекс, състоящ се от ресторант, няколко вили, хотел, спа център, басейн, футболни и баскетболни игрища, тенис на корт и други удобства и средства за забавление, на място с гледка към околните хълмове на Стара планина. Очаква се да привлече родни и чуждестранни туристи поради модерното строителство и разположението му, даващо възможност за приятна почивка в сърцето на Предбалкана.

Редовни събития 
Съборът на селото се провежда през месец Септември.

Природа 
Селото се намира в зона на широколистни и смесени гори. Животинският свят е отличителен за природната зона – срещат се лисица, вълк, глиган, дребни гризачи, сокол, язовец, заек, бялка и др.

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Новогорци

Новогорци е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново.

География 
Село Новогорци се намира в планийски район на Средния Предбалкан, на около 500 м надморска височина. Горите наоколо са предимно широколистни, като преобладава дъб и габър. Новогорци се намира на около 2 км от „Лунната долина“, в местността Рибарци.

История 

Старото име на Новогорци е Сюлейманкьой, а само преди около 30-40 години в района са живеели близо 80 семейства. Една от къщите е помещавала и местното даскало, където са учили децата от околните махали.

Културни и природни забележителности 
Намиращата се наблизо „Лунна долина“ е място, където всеки пътешественик и търсач на духа ще открие нещо за себе си.

Бележки

Външни препратки 
 Снимки от Новогорци

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Овощна

Овощна е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново.

География 
Село Овощна се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Равново

Равново е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново.

География 
Село Равново се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Разсоха

Разсоха е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново. През него минава река Бебровска.

География 
Надморската височина на с. Разсоха е между 200 и 299 м.

Има и подземна река с голям дебит.

История 
Има легенди, че под земята на селото има термална минерална вода с температура около 37 °C, а също така и няколко златни съкровища и архивни картина на дълбочина 2,5–3 метра.

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Резач

Резач е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново.

Село Резач се намира в планински район. Предишното име на селото е било Сюнетчилери. В центъра на селото се намира кметството. Има обновена джамия от времето на османската власт на българските земи. Открити са еко пътеки, които водят до Стара Речка и до Рибарци.

В дивия животински свят се срещат: чакал, лисица, орел, дребни гризачи, влечуги, земноводни и насекоми. Срещат се и вълк, бухал и диви свине.

Летният климат през деня е топъл, а когато понякога започне да се стъмва става по-прохладен. Зимата е сравнително тежка, дори в някои случаи повече от обичайното.

В близост до селото се намират други две села – Калайджии (на 4,2 км от Резач) и Средно Село (на 5,1 км от Резач).

Източници

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Родина (село)

Ро́дина е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново. Предишното име на селото е Тантури.

География 
Намира се в живописна местност в предбалкана на Централна Стара планина.

История

Религия 
Преобладаващото население на селото е от ромски произход.

Редовни събития 
 Събор на селото – 21 ноември.

Личности

Родени в Ро́дина 
 Христина Кременлиева (р. 1947) – български енергетик

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Росно

Росно е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново.

Кметски наместник село Росно: Пенка Конакчиева

География 
Село Росно се намира на 10 км от общински център гр. Златарица и на 35 км от Велико Търново.

Обхваща част от Дунавската равнина и Предбалкана. Територията на селото има хълмист релеф, образуван от ниски и средно високи ридове. Надморска височина 124 метра. През територията на селото минава река Бебровска, която се влива в река Веселина. Освен реката в селото има един язовир и един водоем, които обогатяват водните запаси. Има богато дивечово стопанство диви свине, сърни и елени, фазани и др. През селото преминават транспортни и комуникационн връзки. Населението е около 100 души. В селото има и магазин.

История 
Старото име на Росно е Дорнадере, което означава „Бистрата вода“. При определянето на новото име на селото е било решено то да се преименува на „Росен“ заради
името на билката, която се намира в околностите на селото. Но чиновническа грешка променя името на „Росно“, което остава оттогава.

Културни и природни забележителности 
В село Росно се заселиха много англичани.

Сборът на село Росно се празнува всяка последна събота на месец август.

През селото преминава река по бреговете, на която има много хубави места за отдих и почивка.

През него минава път за други балкански села, то е разположено на хубаво място с прекрасна зелена природа.

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Сливовица (село)

Сливовица е село в Северна България. То се намира в полите на Еленския балкан община Златарица, област Велико Търново. Малко, но красиво балканско село. Заобиколено от невероятния цветен балкан. Преминаващата р. Стара река е "примамка" за много рибари и  плажуващи, поради чистите й води. В селото има и ловна дружинка. От няколко години започнаха да се завръщат наследници на къщи и да поддържат имотите си. Купиха се и няколко имота заради чистия балкански въздух, тишината и спокойствието. Градовете Горна Оряховица и Велико Търново са съответно на 35 и 45 км. Много привлекателно за семейства с малки деца, за чужденци и пенсионери.

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Средно село

Името Средно село носят две български села:

 Средно село, област Варна
 Средно село, област Велико Търново
Чешма (област Велико Търново)

Чешма е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново.

Културни и природни забележителности 
Селото е разположено в долината на река Стара река. На около 2,5 km се намира природната забележителност Гърбавата чешма.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Чистово

Чистово е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново.

География 
Село Чистово се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Златарица
Джулюница

Джулюница може да се отнася за:

 Джулюница, село в област Велико Търново
 Джулюница, село в област Русе
 Джулюница, река в Северна България
Добри дял

Добри дял е село в Северна България. То се намира в община Лясковец, област Велико Търново.

География 
Село Добри дял (област Велико Търново) се намира в Северен централен регион на България и е част от община Лясковец.

История 
Първите данни датират от времето на траките.

През 1948 в селото се основава ТКЗС „Георги Димитров“.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Религии 
Християнска религия

Култура 
 Народно основно училище „Иван Вазов“
 Народно читалище „Петко Р. Славейков“, което е основано през 1903 година. Към читалището съществува и пенсионерски клуб „Еделвайс“.

Културни и природни забележителности 
 Византийска крепост край селото от (V-VI) век. Крепостта е именована „Михнева могила“, на което възвишение са намира и тя.

Редовни събития 
Ежегодният събор на селото се провежда на църковния празник Голяма Богородица – 15 август.

От 2015 г. се провежда Празник на картофа, с организатори читалище „П. Р. Славейков“ и местния клуб на пенсионера „Еделвайс“.

Спорт 
В селото съществува ФК „Вихър“, който участва в Областна футболна група Велико Търново.

Източници

Литература 
 Първева, Ст. Село Добри дял от Търновска каза през ранните векове на османското владичество (XVI – средата на XVIII век). – сп. Епохи, 2003, кн. 1 – 2, с. 254 – 264.

Села в област Велико Търново
Населени места в община Лясковец
Козаревец

Името Козаревец носят две български села:

 Козаревец, област Велико Търново
 Козаревец, област Стара Загора
Батак (село)

Батак е село в Северна България. То се намира в община Павликени, област Велико Търново.

История 

Всяка първа събота на месец ноември в селото се провежда събор. Налични са функциониращо читалище с библиотека, детска градина и основно училище.

Източници

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Павликени
Върбовка

Върбовка е село в Северна България. То се намира в община Павликени, област Велико Търново.

География 
Когато пътувате по железопътната линия София – Варна и след гара Бутово влакът полети по наклона към град Павликени, ако се обърнете неволно на запад, погледът ви се пленява от едно живописно селище в полите на висок горист хълм. Къщите му са накацали една над друга сред зеленина като на град Велико Търново. Това е село Върбовка.

Селото е разположено на 9 километра на запад от град Павликени на важния римски кръстопът от Августа Траяна (Стара Загора) за
Нове край (Свищов) и от Мелта (Ловеч) за Никополис ад Иструм край Търново). На 2 километра северно от селото се намира красивата местност „Косматица“ със стари дъбови и липови гори, с кристално бистра вода и с трудно достъпния си връх Камъка, с развалини от крепостни стени и кули, неми свидетели на много древни битки и победи. На 1 километър по-далеч лъкатуши с бистрите си и благодатни води река Ломя, приток на Осъм. Малко по на североизток в землището на селото се издига най-високият хълм в Дунавската равнина Чатал тепе. На 4 километра от селата е прочутата карстова местност Конски дол с дълбоките си пещери, високи скали и буйни извори. На 1 километър югоизточно от селото са местностите „Ванковица“ и „Гостьовица“ – известни с многото старини от тракийско, римско и славянско време.

История 

Още преди 5 хиляди години в землището на с. Върбовка е имало селище на първобитните хора. Неопровержими доказателства за това са намерените стотици каменни оръдия на труда като чукове, брадви, длета, шила, ножове и др.

На 17 май 1867 г. начело на чета от 35 души Филип Тотю преминава река Дунав при Свищов. Целта е да се съедини в Стара планина с четата на Панайот Хитов, преминала Дунав на 29 април. В гората Пустията при с. Върбовка, четата е обградена от военни части и башибозуци. През нощта оцелелите се изтеглят към Балкана.

През 1939 година по инициатива на ръководената от комунистически активисти Плевенска земеделска камара 23 жители на селото основават земеделска кооперация по модела на съветските колхози.

Личности 
 Родени
 Борис Недков (1910 – 1975), учен-ориенталист, професор

Източници 

 „Историческото село Върбовка“, автор Йосиф Йосифов, 1967 г.

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Павликени
Димча

Димча е село в Северна България. То се намира в община Павликени, област Велико Търново.

Други 
 Пенсионерски клуб „Възраждане“

Спорт 
 ФК „Димча“

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Павликени
Долна Липница

Долна Липница е село в Северна България. То се намира в община Павликени, област Велико Търново.

География 
Долна Липница е село в Северна България. То се намира в община Павликени, област Велико Търново. Граничи със с. Обединение, с. Горна Липница, с. Караисен и с. Паскалевец.

История 
Създадено VII-XII век след Христа. През Възраждането се превръща в един от центровете на просветителското движение в Северна България. Дава 3 хайдушки чети по време на османското владичество. По време на Руско-турската война мъжете от селото взимат дейно участие. По време на Балканските войни и Първата световна война дава много жертви.

Религии 
Основната религия е източноправославното християнство.

Културни и природни забележителности 
Село Долна Липница притежава много красив център. Основната забележителност там е Паметникът на загиналите за свободата и обединението на България воини, както и оръдието от Първата световна война.

Има голяма читалище, библиотека и театър. Училището в с. Долна Липница е на трето място по големина в цяла Великотърновска област. Селото разполага с една от най-хубавите и древни църкви в Северна България. На територията на селото се намира Момина могила, останала от времето на древните траки и използвана с бойни цели през Първата световна война. Селото разполага с хор за народна музика и народни танци. Кметството, пощата и автогарата се намират в центъра на селото.

Редовни събития 
24 май има сбор на селото.

Личности 
Една от най-известните личности родени в Долна Липница е известният поет Матей Шопкин. Също и големият кулинар и готвач Иван Звездев.
От близкото село Горна Липница са корените на футболиста Трифон Иванов и писателят Серафим Северняк.

Други 

Местните ястия са Липнишка салата, Копривена яхния.
Също така и небезизвестният Догалач [ударение на последната сричка] – вид дърпана баница с ръчно замесени и разточени кори, които са толкова тънки, че през тях буквално може да се чете вестник. Още известни гозби от село Долна Липница са: Оцетена попара, Празеница и Пръжки с лук.

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Павликени
Караисен

Карàисен, срещано и с неправилното Карайсен, е село в Централна Северна България, област Велико Търново, община Павликени.

География 
Велико Търново отстои на 60 км, Павликени – на 15 км, а Свищов е на 38 км от Караисен. Съществуват добри транспортни връзки с Павликени и Свищов, а главният път София-Русе е на 7 км.

Разположено е в Дунавската равнина. Релефът в района е хълмисто-равнинен, пресечен от голям язовир. Освен за риболов има условия и за лов. В района има плодородни почви – черноземни и сиви горски. Климатът е умерено континентален със средна годишна температура на въздуха 11,5 °С.

Село Караисен е най-голямото в община Павликени. Населението на село Караисен е основно българско.

История 
Легенда разказва, че името на селото идва от Кара Асан, Кара Хасан (Черния Асен), който помогнал на хората от селото при епидемия, като намерил ново безопасно място за селото. В негова чест селото получило днешното си име.

В най-новата българска история селото е известно с първата битка, която през пролетта на 1868 г. четата на Хаджи Димитър и Стефан Караджа води с редовната турска армия в местността Чамкория. Името на селото влиза епизодично и в литературата. В първа глава на „Немили-недраги“, описвайки интериора на кръчмата на Странджата, Иван Вазов казва, че на стената е висяла картина от битката на четата на двамата поборници с турците в караисенските лозя. Днес на мястото на битката се издига паметник, а устната традиция сред местните твърди, че човек от селото е погребал в къщата си обезглавените трупове на загинали четници.

Забележителности 
 Паметник на Хаджи Димитър и Стефан Караджа
 Язовир „Караисен“
 Винарска изба

Редовни събития 
Всеки понеделник се провежда пазар. На него се продават стоки, необходими на жителите на селото.

Всяка година в края на октомври се провежда сбор на селото.

Ежегодно се чества денят на първата битка на четата на Хаджи Димитър и Стефан Караджа с празнична заря.

Села в област Велико Търново
Населени места в община Павликени
Михалци

Михалци е село в Северна България. То се намира в община Павликени, област Велико Търново.

География 
Село Михалци се намира в Дунавската равнина между реките Росица и Негованка.

История 
Според легендата, селото е основано в средата на XV век. За основател на селото се смята Михал бей Михалооглу, който е наследник от рода на Гаази Али Фируз бей. В землището на селото се е намирало село Чугаревец. Един от първите свещеници в селото е поп Станю Георгиев, който е обслужвал литургии на открито. Първото килийно училище е основано през 1816 година. Изграждането на първата църква в Михалци започва през 1833 г. Три години по-късно храмът е осветен и е наречен Православен храм „Успение Богородично“. През 1845 г. селото е посетено от Петко Рачов Славейков, който се опитва да убеди михалчани да го наемат като учител срещу годишно възнаграждение от 1000 гроша и храна, но въпреки че селото не разполага с подготвен учител, местният чорбаджия отхвърля предложението, изтъквайки поисканото възнаграждение като прекалено високо.  През 1870 г. е основано читалище „Съединение“. През 1873 г. в Михалци започва работа класен учител на годишна заплата 6000 гроша. За това високо за времето си възнаграждение в селото се установява търновчанинът Тодор Лука Лефтеров – един от петимата млади българи, завършили преди Освобождението висше образование във Великобритания. Младият, едва двадесетгодишен учител се заема с обновяването на учебния процес, с организацията на театралното и читалищното дело, с общинските инициативи и комитетските дела в селото и бързо се превръща в духовен стожер на Михалци. Убит е на 8 май 1876 г. при Дряновски манастир, където е разбита четата на поп Харитон, към която по време на Априлското въстание се присъединява и Лефтеров. В негов чест през учебната 1926/1927 г. по решение на учителския съвет прогимназията се именува „Тодор Л. Лефтеров“. На 1 декември 1934 г. прогимназията се преобразува в основно училище. В училището се обучават ученици от околните села: Мусина, Русаля и Стамболово. В селото се основава ОТКЗС „Комуна“ през 1958 г.

Културни и природни забележителности 
 Родната къща на Михал Бей.
 Църквата „Успение Богородично“ – през 2018 г. е обявена за паметник на културата с национално значение.
 Килийно училище

Спорт 
 ФК „Светкавица“ участва във „Б“ ОФГ Велико Търново – север.

Редовни събития 
Всяка година в последната събота от август месец се провежда селския сбор.

07.12. – празникът на с. Михалци

Галерия

Личности 
 Дионисий Михалски – архимандрит и революционер
 Стефан Трифонов – свещеник и революционер
 Тодор Лука Лефтеров (1852 – 1876) – учител и революционер
 Петко Кунин (1900 – 1978) – политик от БКП
 Антон Антонов (Михал Бей)
 Георги Калпакчиев (1928 – 2020), български офицер, генерал-майор

Литература 
 „Животът на един михалчанин“ от Михал Бей

Литература

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Павликени
Недан

Недан е село в Северна България. То се намира в община Павликени, област Велико Търново.

География 
Отстои на 9 км северозападно от град Павликени, на 45 км в същата посока от Велико Търново, на 50 км северозападно от Горна Оряховица и на около 210 км североизточно от София.

Селото е разположено в Дунавската равнина, на 114 м надморска височина. Климатът се характеризира с топло лято и студена зима.

Населението наброява около 1400 души. Няколко семейства от Англия имат закупени имоти в селото. Има автобусен транспорт, който свързва Недан с Павликени и съседните населени места.

Има кметство, основно училище и целодневна детска градина. Търговските обекти включват хранителни магазини и заведения. Медицинското обслужване е поето от центрове в град Павликени, а най-близката болница е разположена в град Павликени

История 

По време на спасителни археологически разкопки през 2020 г. във връзка с изграждането на газопровода „Балкански поток“ под ръководството на арх. Емилия Евтимова са събрани над 1100 бр. животински останки от 18 вида, сред които благороден елен, сърна, вълк, пепелянка, жълтоуха водна змия и др. Тези находки произлизат от гроб от 9 – 10 в. н.е. и доказват някогашното разпространение на широколистни смесени гори с наличие и на открити участъци.

Културни и природни забележителности 
 Недан е известен с 400-годишния бряст, разположен в центъра на селото.
 Футболен отбор: След дълго прекъсване на футбола в селото ФК Недан се възражда и през 2010 г. започва участие в „Б“ Областна футболна група. След това се състезава в „А“ ОФГ Велико Търново – Запад.

Личности 
 Родени в Недан
 Любомир Димов, (1909 – ?), бивш кмет на Варна

Редовни събития 
 Събор на селото – месец ноември
 Тодоровден

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Павликени
Паскалевец

Паскалевец е село в Северна България. То се намира в община Павликени, област Велико Търново.

География 
Селото се намира в Северна България, община Павликени. Климатът на региона е умерен, подходящ за повечето земеделски и овощни култури, както и за отглеждане на маслодайна роза.

История 

Ловната дружинка и пчеларското дружество в селото са основани от Борис Тодоров Атанасчев, роден на 11.06.1903 г., преподаващ френски език и цигулка.

Културни и природни забележителности 
Край селото има два малки язовира, както и лозови масиви.

Черковният храм е изключително красив, но се нуждае от трайна реставрация.

Редовни събития 
Съборът на село Паскалевец е на 20 ноември.

Ловът и риболовът имат дълга история в селото и околията му.

Други 

До и от селото има редовни автобусни линии, свързващи го с градовете Павликени и Велико Търново. Ареалът на селото е обширен.

Села в област Велико Търново
Населени места в община Павликени
Стамболово

Името Стамболово носят четири български села:

 Стамболово (Област Велико Търново)
 Стамболово (Област Русе)
 Стамболово (Софийска област)
 Стамболово (Област Хасково)
Иванча

Името Иванча носят две български села:

 Иванча (Област Велико Търново)
 Иванча (Област Търговище)
Климентово

Името Климентово носят две български села и едно изчезнало село в Беломорска Тракия:

 Климентово, област Варна
 Климентово, област Велико Търново
 Климентово, изчезнало българско село в Гюмюрджинско, Беломорска Тракия

Бележки
Масларево

Масларево е село в Северна България. То се намира в община Полски Тръмбеш, област Велико Търново.

География 
Селото се намира на 34 км южно от Свищов, и на 45 км северно от гр. В.Търново. То е разположено на юг от магистралата Русе – Плевен, в непосредствена близост до нея.

Земите на Масларево са разположени в централната част на Дунавската хълмиста равнина – долините на реките Осъм и Янтра. Теренът на землището е хълмисто-равнинен. Землището се пресича от четири дерета, които в долния край на селото – източната част – се събират и образуват река, която е ляв приток на река Янтра и се влива в нея при с. Ценово, Русенски окръг.

Землището на селото възлиза на 29 354 декара, от която 22 859 е обработваема земя.{{книга инфо

История 

Първия зеслник в селото е Никола Войника от Караисен. Първата църква в селото е построена през 1859 година. Първия кмет на селото след 1887 година е Ламби Банев. До 1944 година единственото предпприятие е мелницата на Караколеви. След освобождението Бъкърджеив от Горна Оряховица закупува 5000 декара от турците и ги разпродава на преселници от Балкана. Георги Радков от Сухиндол е инициатор за създаване на първото училище в селото. През 1904 година в селото е закупена първата парна вършачка.
Селото е разделено на три махали:Горна, Самододска и Липнишка.

Културни и природни забележителности 
В землището на селото има две могили, но те не са изследвани. По сведения на Стефан Стефанов, който описва старините на долния басейн на Янтра, има сравнително малко могили, разположени главно по възвишенията между българскосливовското, карайсенското и масларевското дере. Тъй като могилите в Масларевското землище не са проучени, не може да се каже дали са надгробни или не.

Личности

Ганчо Димов – опълченец 

Роден през 1852 г. в с. Кованлъка (дн. Пчелище), Търновско, починал през 1935 г. в с. Яйджий (дн. Масларево), Свищовско. В с. Яйджий се преселва със семейството си едва петгодишен през 1857. На 19 май 1877 г. е зачислен в 1-ва дружина 2-ра рота на Българското Опълчение. По-късно приведен в 4-та рота. Уволнен на 1 юли 1878 г. След Руско-турската война (1877 – 1878) се завръща в с. Яйджий. Прехраната на семейството си изкарва като среден земеделски стопанин с около 100 дка земя. Известно време служи като стражар в Свищов.

Население

Кухня 
Боб по Масларски

Източници 
 Жорж Атанасов – Масларево, 1984

Села в област Велико Търново
Населени места в община Полски Тръмбеш
Алеково

Името Алеково носят 2 български села:
 Алеково, област Велико Търново
 Алеково, област Силистра

Вижте също 
 Алеково езеро – в Рила
Александрово

Александрово може да се отнася за:

 Александрово, село в област Бургас
 Александрово, село в област Велико Търново
 Александрово, село в област Ловеч
 Александрово, село в област Търговище
 Александрово, село в област Стара Загора
 Александрово, село в област Хасково
 Александрово, село в област Шумен
 Александрово, село в област Ямбол
 Александрово, бивше село в Ломско, днес част от Василовци
Българско Сливово

Бъ̀лгарско Слѝвово е село в Северна България, община Свищов, област Велико Търново.

География 
Село Българско Сливово се намира в средната част на Дунавската равнина, на около 8 км на юг-югозапад от град Свищов. Съседни са му селата Царевец на около 6 км североизточно, Козловец на около 6 км югоизточно, Драгомирово на около 5 км югозападно и Ореш на около 6 км северозападно.

Българско Сливово е разположено на хълмиста територия, като самото то е застроено по седем неголеми хълма. Малка местна река (ручей) протича през източната му част от северозапад на югоизток и на 9 – 10 км по-нататък се влива при село Совата в река Студена. По течението на местната река е най-ниската част на селото – между 115 и 104 – 105 м надморска височина. При сградата на кметството надморската височина е около 143 м, а в северозападния и югозападния краища на селото достига 190 – 200 м.

Земеделските земи на Българско Сливово са – според потенциалното им плодородие при неполивни условия – предимно добри и – отчасти, средно добри. 

През Българско Сливово минава третокласният републикански път, който го свързва с Драгомирово и Царевец, а в границите на селото е негова главна улица.

Населението на село Българско Сливово , наброяващо 2499 души към 1934 г., нараства до максималните 2856 души към 1946 г., а след 2854 към 1956 г. плавно намалява до 1037 души към 2018 г. (със средно 29 – 30 души годишно).

История 
В името Българско Сливово думата „Сливово“ се свързва вероятно с овощарството като част от поминъка или с име на местност със сливови дървета. Причината за думата „Българско“ в името е българският състав на населението, за разлика от съседното село Турско Сливово, преименувано по-късно на Ко̀зловец. Според предания от началото на 19 век, първото разположение на селото е в местността „Влашката махала“, откъдето се премества, бягайки от епидемия (вероятно чума). Останки от къщи има на няколко места в околността – Лешова байча, за които се предполага, че са черкезки, в Средния дол и в местността „Долник“. След 1820 – 1840 г. Българско Сливово е запомнено на сегашното си място с около 30 къщи. 

За разположението на Българско Сливово има сведения във възрожденския печат – вестниците „Напредък“ и „Независимост“, където се посочва, че то отстои на 9 часа път от Търново (Велико Търново).

Обществени институции 
Село Българско Сливово е център на кметство Българско Сливово.  

Читалище „Възраждане – 1908“  е действащо, регистрирано под № 2885 в публичния регистър „Читалища“ при Министерството на културата.

Църквата „Свети Архангел Михаил“ действа само на големи религиозни празници  

В селото има пощенска станция.

Културни и природни забележителности 
В местността „Бялата пръст“ е открита тракийска оброчна плоча (2 век), изобразяваща конник и с гръцки надпис.

Личности 
 Цанко Цветанов – български футболист
 Сашо Ангелов – български футболист
 Георги Георгиев (1950 – 2006), български офицер, генерал-майор

Спорт 
ФК „Бенковски (Българско Сливово)“

Източници

Външни препратки 
 selo.bg 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Свищов
Драгомирово

Драгомирово може да се отнася за:

 село Драгомирово (област Велико Търново)
 село Драгомирово (област Перник)
 Драгомирово – бивше село в Струмишко, Северна Македония.
Совата

Сова̀та е село в Северна България, община Свищов, област Велико Търново.

География 
Село Совата се намира в средната част на Дунавската равнина, на 10 – 11 км югоизточно от Свищов. Съседни са му селата Царевец – около 8 км на северозапад, Вардим – около 7 км на север, Караманово – около 6 км на изток, Хаджидимитрово – около 3 км на юг и Козловец – около 8 км на югозапад.

Селото е разположено сред невисоки разлати хълмове, върху терен със среден наклон около 3% на югоизток, където на 300 – 400 м река Студена прави широк и изпъкнал към селото завой, а в нея се влива като ляв приток течащата южно от селото малка местна река, събираща водите и от землищата на Българско Сливово и Ко̀зловец.

През Сова̀та минава третокласният републикански път, който в границите на селото е негова главна улица и води на северозапад към Царевец и Свищов, а на югоизток – през село Павел към Полски Тръмбеш.

В центъра на селото при параклиса надморската височина е около 52 м.

Край Совата има над две хиляди декара лозови масиви. 

Населението на село Совата , наброяващо 397 души към 1975 г., постепенно намалява до 123-ма към 2018 г.

История 
Село Совата е създадено през 1970 г.  от дотогавашната населена местност ДЗС „Сова̀та“, която е призната за село .

През септември 2015 г. в Совата е осветен новоизграденият параклис „Свети Николай“.

Обществени институции 
Село Совата е център на кметство Совата. 

В селото има пощенска станция.

Източници

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Свищов
Хаджидимитрово

Името Хаджидимитрово носят три български села:

 Хаджидимитрово, област Велико Търново
 Хаджидимитрово, област Стара Загора
 Хаджидимитрово, област Ямбол
Асеново

Името Асеново носят три български села:

 Асеново, област Велико Търново
 Асеново, област Плевен
 Асеново, област Ямбол
Балканци

Балканци може да се отнася за:

 Балканци, област Велико Търново;
 Балканци, област Добрич;
 Разговорно наименование на Трета балканска пехотна дивизия.
 Балканци, Общо наименование на балканските народи
Благоево

Благоево може да се отнася за:
 Благоево (Удорски район) - селище от градски тип Република Коми, Русия
 Благоево (Област Велико Търново) – село в България
 Благоево (Област Разград) – село в България
 Благоево или Голям Буялък – село в Украйна
 други 2 села в Украйна
Виноград

Виногра̀д е село в Северна България, община Стражица, област Велико Търново.

География 
Село Виноград се намира в източната част на Дунавската хълмиста равнина, в северозападната част на община Стражица, на около 16 km на изток-югоизток от град Полски Тръмбеш, 34 km на север-североизток от областния център град Велико Търново и 16 km на северозапад от общинския център град Стражица.

През Виноград минава третокласният Републикански път III-407, който на запад покрай селата Орловец и Каранци води към Полски Тръмбеш, а на изток през селата Лозен, Горски Сеновец и Царски извор – към град Стражица.

Село Виноград е изтеглено по дължина на около 2 km в направление югозапад – североизток и по цялата му крайна югоизточна част минава водосливно понижение, което отвежда предимно валежните води към малък местен язовир (микроязовир) с площ около 6 ha на около 150 m североизточно от селото.

Надморската височина в центъра при сградата на кметството е около 279 m.

Населението на село Виноград, наброявало 2050 души към 1946 г., намалява до 544 към 2018 г.

При преброяването на населението към 1 февруари 2011 г., от обща численост 568 лица, за 321 лица е посочена принадлежност към „българска“ етническа група, за 90 – към „турска“, за 7 – към ромска, за 100 – към други и за останалите – не се самоопределят или не е даден отговор.

История 
През 1906 г. дотогавашното име Сейдѝ кьой на селото е променено на Виногра̀д с Указ 462, обнародван на 21 декември 1906 г.

Църква във Виноград съществува като сграда, но към 2019 г. не фигурира в списъка на храмовете във Великотърновската епархия и не е вписана в Националния регистър на храмовете в Република България.

През 1890 г. във Виноград е учредено читалището „Лев Николаевич Толстой“. През 1967 г. е открита новата сграда на читалището.

При избухването на Балканската война в 1912 г. двама души от Виноград са доброволци в Македоно-одринското опълчение.
През 1882 година във Виноград е построен Православния храм „Рождество на Пресвета Богородица“. Във Виноград през 1925 година е основана потребителска кооперация „Правда“. След началото на социалистическия период в България, в селото се създава Трудово кооперативно земеделско стопанство (ТКЗС) „Васил Коларов“ през 1950.

Обществени институции 
Село Виноград към 2019 г. е център на кметство Виноград.

Във Виноград към 2019 г. има:
 действащо общинско основно училище „Свети Климент Охридски“;
 действащо читалище „Лев Николаевич Толстой – 1890“.
 клуб на пенсионера, улица „Площад център“ № 5;
 пощенска станция.

Културни и природни забележителности 
В двора на църквата в селото е издигнат войнишки паметник на загиналите във войните (1912 – 1918 г.)

Личности 
 Стефан Черкезов – български лекар, пожертвал живота си за да спаси хора от горящ автобус

Източници

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Стражица
Водно

Името Водно може да означава:

 Водно, планина в Северна Македония
 Водно, село в област Велико Търново
 Водно, село в област Силистра
 Водно, кварал на Скопие, Северна Македония
Кавлак

Кавлак е село в Северна България. То се намира в община Стражица, област Велико Търново.

География 
Кавлак се намира на 20 км от град Стражица на югоизток и на 11 км от град Антоново на северозапад. Преди имаше редовни автобусни връзки с общинския център град Стражица, които бяха съобразени с преминаващите през Стражица влакове в посока София и Варна. До селото може да се стигне и при отклонението на главен път 772, през местността Казълдере, откъдето до селото са 4 км. На югозапад от селото се намира местността Казълдере, където има водопад.

История 

Старото име на село Кавлак е Кавлаклари.
В селото има заселници от началото на 20- век от Габровския Балкан. В селото преди е имало детска градина, училище (отдавна закрити), а броят на населението през 50-те и 60-те години на миналия век е бил над 1000 жители. Известни родове- Илиеви, Капитанови и др.
Селото силно пострада при земетресението в Стражица от декември 1986 година.

Редовни събития 

Селски събор, който се провежда ежегодно в последната неделя на месец август.

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Стражица