alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Solplet

Solpletter er områder på Solens overflade, hvor magnetfeltet er særligt intenst, typisk 5000 gange kraftigere end Jordens magnetfelt. Solpletterne er på størrelse med Jorden, men kan variere mellem 4.000 og 50.000 km i diameter. Da det er svært for et plasma at bevæge sig på tværs af et kraftigt magnetfelt, undertrykkes den del af energitransporten, der foregår ved konvektion. Derved bliver solpletterne cirka 1000 grader koldere end deres omgivelser. Da lysintensiteten tilnærmelsesvis er proportional med temperaturen i 4. potens, står solpletterne frem som mørke pletter på den varmere omgivende soloverflade. Man ved ikke nøjagtigt hvordan disse solpletter opstår, men det er en almen opfattelse, af de er et produkt af Solens dynamo (eller rettere, af Solens magnetiske aktivitet), der har en periode på cirka 22 år.

Solpletterne følger en mængde statistiske regler; den vigtigste er nok den, at de altid optræder parvis. Derudover er den østligste solplet i et solplet-par altid nærmere ækvator, end den vestligste solplet i parret: Den linje, der går mellem de to solpletter, danner typisk en vinkel på 4 grader med den lokale breddecirkel. De to solpletter i et par har også altid forskellig polaritet (dvs. hvis den ene er en magnetisk nordpol, er den anden en sydpol). 

Solpletter blev observeret og beskrevet af Galilei i Renæssancen.

Solpletter kommer regelmæssigt med 11 års mellemrum. Det påvirker radiokommunikationen omkring polarcirklen, og når solpletterne er på maksimum ses nordlys/sydlys ved Van Allen-bælterne.

Se også 
 Solvind, Solstorm, Soludbrud
 Aurora polaris
 Jordens atmosfære
 Kosmisk stråling
 Van Allen-bælterne

Eksterne henvisninger 

 Solpletter. Rundetårn 
 Solplet-gruppe har fået vokseværk. Solplet-gruppe har fået vokseværk Videnskab.dk februar 2013
 Solens magnetfelt på nippet til at vende. DMI 2013 
 31 October, 2003, BBCNews: Solar storm surge 'not over yet' Citat: "...aircraft traversing the north Atlantic were confined to a narrow corridor to minimise radiation exposure..."
 NASA, ESA: Hot Shots from SOHO: X-whatever Flare! , spaceweather.com: Record-setting Solar Flares
 2003-11-07, ScienceDaily: It's Official: The Biggest Solar X-ray Flare Ever Is Classified As X28 Citat: "...this flare saturated the X-ray detectors on several monitoring satellites..."
 Solar Data Analysis Center, opdaterede billeder af Solen hver halve time, taget ved forskellige bølgelængder.

Solen
Ur (geologi)

Ur eller talus er de dynger af stenblokke, som ligger neden for en stejl bjergskråning, fordi bjerget eroderes, blandt andet ved vanderosion og frostsprængning. Opbygningen af bjerge er altid ledsaget af erosion, og såfremt bjergdannelsesprocessen er standset, vil erosionen over tid udslette selv de højeste bjerge.

Bjerge

ja:堆積物#崖錐堆積物
Jordskred

Et jordskred er en bevægelse eller udglidning af jordmasser på skrånende terræn langs glideplaner af ler eller klippe.

Årsager til jordskred 

Jordskred kan indtræffe ved en eller flere af følgende årsager
 Forøget tryk på jorden (fx ved menneskeligt byggeri eller anlæg).
 Ved erosion eller forvitring (fx kan åbrinker og kystskrænter eroderes i underkanten, hvorved trykket bevirker de ovenliggende deles sammenstyrtning).
 Ved forøget vandmængde i jorden (fx ved regnvejr), idet vandet svækker jordens sammenbindingskraft, hvilket kan fremme jordens tendens til at skride.
 Ved jordskælv
 Ved vulkanudbrud, se lahar

Steder for jordskred 

Jordskred finder først og fremmest sted i bjergområder, hvor virkningerne kan blive meget voldsomme for både naturen og den stedlige befolkning.

I Danmark forekommer jordskred oftest ved skrænter og stejle skråninger efter perioder med stærk nedbør, hvorunder de øverste jordlag er blevet mættede med vand og bliver for tunge og ustabile i forhold til de underliggende, understøttende jordlag.

Jordskred kan især iagttages langs kysternes klinter og skrænter og skreddene indgår i de naturlige erosionsprocesser. Et af de steder der jævnligt sker jordskred er Møns Klint.

Jordskred i dette århundre

Se også 
 Jordfaldshul

Eksterne henvisninger 

 
Konvertering mellem potentiel energi og kinetisk energi
Ral (geologi)

Ral er sten i størrelse fra 30 til 80 millimeter i diameter.

Ral benyttes blandt andet til fremstilling af beton.

Se også 

 Ler
 Muld
 Humus
 Sand
 Ral
 Silt
 Moræne
 Grus
 Skærver
 Klippe
 Sten
 Lava

Geologisk aflejring
Byggematerialer
Bygningssten
Sten
Klippe (geologi)

En klippe er en markant opragende terrænform af geologisk karakter.

Etymologi
Den sproglige oprindelse er ifølge Dan Hemming: "Guldhornenes tale" relateret til udsagnsordet klippe (som med en saks), idet opragende klippepartier i havstokken klippede hul i bådene. På samme måde kommer skær (klippeskær) af skære, igen med bådene som dem, der blev udsat for skæring. Her afspejles, at klipper almindeligvis forekommer i kystzonen (kystklipper, klippekyst).

Dannelse
De fleste klipper er i betydeligt omfang udformet ved borterodering (erosionsrester). Tektoniske kræfter (bjergkædedannelse, forkastningsvirksomhed) vil dog i de fleste tilfælde have medvirket til at forme og hæve terrænet således, at erosionen kan få fat.

Klipper i Danmark
Der er meget få klipper i Danmark, men Bulbjerg, Møns Klint, Stevns Klint og Bornholm er eksempler på steder i Danmark med klipper.

Se også 

 Geologisk aflejring
 Bjergart

Kyst- og havlandskabsformer
Klippe

Klippe har flere betydninger:

 Klippe (geologi) – en større, fast samling af geologisk materiale
 Klipper (eller clipper) – hurtig og flermastet sejlskibstype.

Se også
 Filmatisering – proces hvor film bl.a bliver klippet og redigeret
 Frisure – resultat af at blive klippet med en saks hos en frisør
 Grafisk brugerflade – hvor almindelig funktionalitet inkluderer "klippe, kopiere og indsætte" (cut'n paste)
 Klippeark – et ark papir eller karton med påtrykte figurer, der er beregnet til at blive klippet ud og eventuelt limet sammen
 Klippekort – oprindeligt et adgangskort, hvor der blev klippet et stykke af, hver gang det blev brugt
 Klipning (Beskæring) – f.eks. klippe hæk
 Plæneklipper – en maskine til at klippe græsplæne
 Saks – et hængslet redskab, der bruges til at klippe i forskellige materialer, som primært kunne være papir eller pap.
Sten

En sten er et større eller mindre, løst stykke fast geologisk materiale af bjergart - eller kunstigt fremstillet. Ved en diameter under 20 millimeter taler man om grus, men afgrænsningen opad er mere usikker. I princippet kan en sten være stor som et bjerg (se Uluru (Ayers Rock)), når blot den opfylder kravet om at være tydeligt adskilt fra grundfjeldet. Meget store sten kaldes ofte for monolitter.

Uforarbejdede naturlige sten kaldes natursten. Natursten inddeles efter størrelse i fx piksten, marksten og kampesten. Forarbejdede sten kaldes fx brosten...

Sten bliver inddelt efter de processer, der dannede dem. På den måde opstår grupperne eruptiver, sedimenter og metamorfe stenarter. Eruptive sten er dannet ud fra smeltet magma. Sedimentsten er opstået ved sammenpresning af nedbrudte bjergarter. Metamorfe sten blev skabt ved opvarmning, omlejring og sammenpresning i stor dybde af eruptiver eller sedimenter. I de tilfælde, hvor der findes aftryk af organisk materiale i stenen, taler man om fossiler.

Se også 
 Klippe (geologi)
 Stensmut
 Sten og jordtyper
 Flise
 Kakkel
 Klinke
 Knoldebro

Eksterne henvisninger 

 
Bjergarter
Naturmaterialer
Amerika

Amerika er den samlede landmasse indeholdende Nordamerika (inklusive Mellemamerika) og Sydamerika og dækker 8,3% af jordens totale areal (28.4% af dens landareal) og ca. 14% af jordens befolkning.

Betegnelsen Amerika med tilhørende adjektiv amerikansk bruges dog også ofte som en kort betegnelse for Amerikas Forenede Stater (USA).

De oprindelige befolkninger i Amerika kaldes normalt indianere, et navn der opstod, fordi Christoffer Columbus fejlagtigt troede, han havde fundet søvejen til Indien.

Historie 

Før den europæiske opdagelse (og efterfølgende kolonisering) af Amerika, levede der flere oprindelige folkeslag i Amerika, deriblandt aztekerriget (1248 – 1521), inkariget (1197 — 1572) og mayaerne i Sydamerika, og flere indianerstammer deriblandt sioux, apache og cherokee i Nordamerika.

Amerika blev opdaget af Leif den Lykkelige eller Bjarke Herlufsøn ca. 985-986, ved et tilfælde. Han navngav de fire forskelige dele Markland fordi det var skovbevokset, Vinland fordi det var fuld af vinranker som Frankrig (det ligger på samme breddegrader), Bjørneø, fordi den var fuld af isbjørne, Helluland fordi det var fuld af sten. Helluland havde indlandsis, det kunne han se på dens genskær på himlen. 

Leif den Lykkelige købte Bjarkes skib ca. år 1000, ud fra den plan, at man kunne overvintre i Markland og fælde træer hele vinteren og så sejle hjem med træet om foråret.

I 1492 genopdagede Christoffer Columbus så Amerika, da han forsøgte af finde en søvej til Indien vestover.

Etymologi 
Den tyske kartograf Martin Waldseemüller (1470-1521) anvender ordet Amerika for første gang i 1507. Han læser noget korrespondance fra Amerigo Vespucci (1451-1512), hvor sidstnævnte som den første fastslår at det er et nyt kontinent og ikke Asien. Andre navne for Amerika var Vestindien, Terra Incognita (Ukendt land) og Mundo Nuevo (den nye verden).

Se også 

 Vinlandskortet
 Kensington-runestenen
 Los Lunas dekalog stenen

Verdensdele
Præcolumbianske kulturer
Superkontinenter
Trave (flod)

Trave er en flod i det nordlige Tyskland, der løber ud i Østersøen i byen Travemünde. Floden løber gennem Lübeck, som ligger 15 km sydvest for udløbet.

Forløb 
Trave udspringer 5 km vest for Gleschendorf i den oldenburgske provins Lübeck, flyder i en-mod-vest rettet bue gennem Holsten, idet den gennemstrømmer Warder-Søen og passerer Segeberg og Bad Oldesloe, træder dernæst ind i fristaden Lübecks landomraade og udmunder ved Travemünde i Østersøen. 

Neden for Lübeck udvider Trave sig til en indsø og danner før udmundingen Pötenitzer Wiek med en sidebugt mod sydøst (Dassower sø).

Bifloder 
Trave optager i venstre bred Schwartau, i højre bred Beste, Wakenitz og Stepenitz, der udmunder i Dassower sø.

Flodfart 
Længden beløber sig til 112 km, hvoraf 16 km fra Oldesloe til Lübeck er sejlbare for små skibe, 23 km fra Lübeck til mundingen for skibe på indtil 5 m’s dybgang. 

Trave er forbundet med Elben via Stecknitzkanalen ved Lauenburg.

Fauna 
Blandt fiskearter i Trave kan nævnes ål, skalle, gedde, brasen, havørred, rimte, bækørred, nipigget hundestejle, elritse, suder, hork, regnbueørred, stalling, asp, karusse, karper og aborre. Inden for Lübeck stiger saltholdigheden i floden, derfor finder man her tillige skrubbe, sild og hornfisk.

Eksterne henvisninger 

Floder i Slesvig-Holsten
Lübeck
Trave

Trave har flere betydninger:
 
 Trave (gang) - at gå i et rask tempo over længere distancer.
 Trave, en gangart for heste, se Trav
 Trave (landbrug) - en måde at sætte neg af korn eller tagrør til tørre på marken, brugt i ældre tid da man høstede med le eller selvbinder  
 Det er samtidig en optællingsenhed – et antal neg. På Sjælland er en trave 20 neg, på Fyn 40 neg og i Jylland 60 neg. 
 Trave (flod) - en tysk flod 
 Traver - et andet navn for Aragorn, der er en figur fra J. R. R. Tolkiens fiktive univers om Ringenes Herre.
Nederlandene (flertydig)

Nederlandene har flere betydninger:

 Nederlandene eller Nederland – et land i Vesteuropa (i daglig tale Holland)
 Kongeriget Nederlandene – kongeriget med Nederlandene, BES-øerne, Aruba og Curaçao
 Stor-Nederland - politisk ønske fra enkelte indbyggerne i Holland og Flandern om en samling af Kongerigets områder under en stat.
Historie:
 De burgundiske Nederlande - 1384-1477 Svarede geografisk ca. til nutidens Holland, Luxembourg og størstedelen af Belgien.
 De Habsburgske Nederlande - 1482–1795
 De sytten nederlandske provinser - 1482-1581 Svarer ca. til nutidens Holland, Luxembourg og størstedelen af Belgien.
 Spanske Nederlande - 1556-1581 Svarer ca. til nutidens Holland, Luxembourg og størstedelen af Belgien.
 Sydlige Nederlande - 1581–1795 Svarer ca. til nutidens Luxembourg og størstedelen af Belgien.
 Spanske Nederlande - 1581-1713 Svarer ca. til nutidens Luxembourg og størstedelen af Belgien.
 Østrigske Nederlande eller Sydlige Nederlande - 1713-1794 Svarer ca. til nutidens Luxembourg og størstedelen af Belgien.
 Republikken af de syv forenede Nederlande – 1581-1795 Svarer ca. til nutidens Holland.
 Forenede kongerige Nederlandene - stat der bestod fra 1815 til 1830'erne. Svarede ca. til nutidens Luxembourg, Holland og Belgien.
 Nederlandene (historisk område) – historisk begreb omfattende de senere stater Holland, Belgien, Luxembourg og dele af Nordfrankrig.

Se også 
Nederlandene før de blev kendt som Nederlandene:
 Nedre Lothringen (nordlige del af Lothringen) 959-1190
 Mellem 1191-1384: Skiftevis under Frankrig i middelalderen og Det tysk-romerske Rige.
Paraquat

Paraquat er et handelsnavn for N,N′-dimethyl-4,4′-bipyridinium diklorid. Paraquat er en sprøjtegift, der blandt andet benyttes i citrus- og olivenplantager. Paraquat er et af de mest brugte ukrudtsmidler i verden. Brugen af stoffet er dog kontroversiel på grund paraquats giftighed og den uheldige egenskab at man ikke kan behandle forgiftede patienter med nogen form for modgift. Sygeforløbet er langvarigt og smertefuldt for såvel patient som for de magtesløse behandlere.

På mennesker kan indtagning af paraquat forårsage en uhelbredelig lungesygdom og i svære tilfælde død. Paraquat er særdeles giftigt da indtagelse af blot 20 mg per kilo legemsvægt er dødelig. Stoffet er forbudt i Danmark, Sverige, Finland, Østrig og Norge og brugen er begrænset i USA, Ungarn og Tyskland.

Paraquat blev brugt til at udrydde marihuanaplanten i Mexico hvorved der kom rester af stoffet i illegal amerikansk marihuana.

Paraquat sælges blandt andet som dichlorid og di(methylsulfat).
Syngenta's produkt Gramoxone indeholder paraquat som det aktive stof.

I 2003 har der været diskussion om at harmonisere EU regler om paraquat i henhold til direktivet 91/414/EØF om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler. I oktober 2003 blev det besluttet at lade paraquat forblive på EU's positivliste. Imidlertid anlagde Sverige med støtte af Danmark, Østrig og Finland sag ved EF Retten i Første Instans med påstand om annullation af direktivet. Sverige vandt sagen.

Se også 
 Bekæmpelsesmiddel
 Pesticid

Kilder 
 Kristian Danholm, "EU godkender paraquat", Ingeniøren, 14. okt. 2003 
 Pressemeddelelse fra De Europæiske Fællesskabers ret i første instans 11. juli 2007: Retten annulerer direktiv, der tillader Paraquat som aktivt stof i plantebeskyttelsesmidler

Herbicider
Knudsen-relationerne

Knudsen-relationerne er et ligningssæt til bestemmelse af vandføringer i marineområder. Relationerne er opkaldt efter den danske oceanograf Martin Knudsen.

Knudsen-relationerne er en udvidelse af den såkaldte bevarelsessætning der udtrykker at det vand der strømmer ind i et givet bassin er lig med transporten ud af bassinet + det der evt. opmagasineres i bassinet. Dette kan (lidt populært) skrives:

IND = UD + OPMAGASINERING

Hvis bevarelsessætningen opstilles for både vandvolumen og for vandmasse kan formlerne kombineres og benyttes til at udregne vandføringer. Princippet bag relationerne er ret simpelt men skal det anvendes på større komplicerede systemer er det ikke uproblematisk da det er svært at holde styr på transport af volumen og masse i naturlige systemer. Ved mere komplicerede systemer anvendes således typisk dynamiske modeller til beregning af vandføringer.

Oceanografi
Martin Knudsen

Martin Hans Christian Knudsen (født 15. februar 1871 i Hasmark, død 27. maj 1949 i Gentofte) var en dansk fysiker og oceanograf, professor og rektor ved Københavns Universitet 1912-1941. Knudsen er først og fremmest kendt for sit arbejde med molekylære gasstrømninger og udviklingen af Knudsencellen. Han har også fået opkaldt flere andre fysikbegreber efter sig, blandt andet Knudsengas (en gasmodel som ser bort fra kollisioner mellem molekylerne) og Knudsentallet (Kn). Han er endvidere berømt for opstillingen af et sæt formler til bestemmelse af vandføringer, de såkaldte Knudsen-relationer.

Kilder og eksterne henvisninger 
 Bjarne Fredberg Knudsen (4. marts 2012) Historien om professor Martin Knudsen´s forskning – Hasmark, Enebærodde og Fredberg slægten i Østrup 
 professor-martin-knudsen.dk: Professor Martin Knudsen 
 

Oceanografer
Fysikere fra Danmark
Rektorer ved Københavns Universitet
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Fyn
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Modtagere af H.C. Ørsted Medaljen
Makakaber

Makakaber (Macaca) er en abeslægt af marekattefamilien. Der er 23 arter. Makakaberne er vidt udbredte i Asien. En enkelt art, berberaben lever i Afrika og Europa (Gibraltar). De er den primat-slægt (bortset fra mennesker) som har det største udbredelsesområde.

Makakaber er alle frugtspisere, men deres kost omfatter ofte også frø, blade, blomster og andre plantematerialer. Nogle arter spiser også smådyr. Makakaber lever i sociale grupper der kan have 50 eller flere individer.

Mange makakaber bruges som forsøgsdyr, så deres anatomi, fysiologi og adfærd i fangenskab er velkendte, men den naturlige adfærd og økologi er mindre kendte for mange arter.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 :wikispecies:Macaca
 Systema Naturae 2000: Genus Macaca
Anna Lindh

Ylva Anna Maria Lindh (født 19. juni 1957 i Enskede, Stockholm, død 11. september 2003 i Stockholm) var en svensk politiker, valgt for Sveriges socialdemokratiska arbetareparti, og Sveriges udenrigsminister fra 1998 til sin død.

Lindh var uddannet jurist fra Uppsala Universitet i 1982. Hun blev i 1991 gift med Bo Holmberg, og sammen havde de to børn.

Anna Lindh blev medlem af Riksdagen i 1982, og var medlem frem til 1985 og igen fra 1998. I 1984 blev hun valgt som den første kvindelige formand for den socialdemokraiske ungdomsorganisation, Sveriges Socialdemokratiska Ungdomsförbund. Hun var miljøminister 1994-1998 og udenrigsminister fra 1998. 
Hendes tid i det ministerium blev præget af de nedskæringer, der blev ført af finansminister Göran Persson efter Sveriges Bankkrise i begyndelsen af 1990'erne.
Hun havde Eva Franchell som spindoktor.
Lindh var modstander af kernekraften i Sverige.

Under et privat besøg i stormagasinet Nordiska Kompaniet i Stockholm den 10. september 2003 blev Anna Lindh overfaldet og såret alvorligt af knivstik. Hun døde dagen efter af sine kvæstelser.

Hun var af mange udråbt til at blive Sveriges næste statsminister, og ifølge en portrætbog af Olle Svenning, der blev udgivet i august 2005 om statsminister Göran Persson, var han parat til at træde tilbage og overlade posten til Anna Lindh, da hun blev myrdet.

Hendes morder, Mijailo Mijailović, blev først idømt fængsel på livstid for mordet. Straffen blev senere i juli 2004 forvandlet til psykiatrisk forvaring, for så atter at blive forvandlet af Högsta domstolen til livsvarigt fængsel i december.
Drabet var blot et ud af fire mord udført af galninge i løbet af sommeren. 
17 år tidligere var Sverige ramt af et mord på en anden markant socialdemokratisk politiker: mordet på den daværende statsminister Olof Palme.

Reference

Eksterne henvisninger 
 

Personer dræbt i attentat
Personer fra Stockholm
Udenrigsministre fra Sverige
Miljøministre fra Sverige
Socialdemokrater fra Sverige
Sortplettet blåfugl

Sortplettet blåfugl (Phengaris arion) er en sommerfugl i blåfuglefamilien. Den er udbredt i Europa og Asien, men er i Nordvesteuropa gået meget tilbage i antal i nyere tid. I Danmark er den gået stærkt tilbage allerede siden 1800-tallet, hvor den fandtes i mange dele af landet. Sortplettet blåfugl findes i dag på enkelte lokaliter i Nordjylland og på Møn. Den lever i Danmark på tørre, ugødede overdrev og klitheder, hvor dens værtsplante timian findes. Larven parasiterer på stikmyrer (Myrmica).

Arten blev videnskabeligt beskrevet af Carl von Linné i 1758.

Udseende 

Med et vingefang på ca. 4 cm. er sortplettet blåfugl den største af de danske blåfugle. Omkransende de blå for- og bagvinger har den en bred mørk søm, som er lidt kraftigere hos hunnen. På forvingernes overside har den 5-6 sorte pletter, som har givet arten navn. Arten varierer dog en del, og det er ikke helt ualmindeligt at se individer, hvor pletterne mangler helt. Dette gælder i høj grad på Møn, hvor det skønnes at være gældende for ca. hver femte sortplettet blåfugl. På undersiden har arten også markante sorte pletter, samt blågrøn metalglans ved roden af bagvingen.

Livscyklus 
Ægget lægges i blomsterhoveder af værtsplanten og klækker i løbet af en uges tid. Den lille larve lever af blomster og modnende frø i 2-3 uger, hvorefter den forlader planten og lader sig adoptere af myrer af slægten Myrmica. Myrerne transporterer den nu ca. 3 mm lange larve til myreboet, hvor den lever som parasit af myrernes yngel indtil det følgende forår. Blåfuglelarven forpupper sig i myreboet og den voksne sommerfugl klækker normalt i sidste halvdel af juni eller første halvdel af juli.

Larvens foderplanter 
Især timian, men merian bruges også.

Kilder/Henvisninger 

 Nielsen, Per Stadel: "Sommerfugle i myretuen", Naturens Verden, nr. 3/1999, vol. 82, side 8-23.
 Stoltze, Michael: Danske dagsommerfugle, København 1996.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika.
 Naturstyrelsen.

Blåfugle
Danmarks dagsommerfugle
Danske arter i Habitatdirektivet
Kalv

Kalv har flere betydninger:

 Kalv (dyreunge) – er bestemte pattedyrs unger.
 Kalv (geografi) – en lille ø eller sø, som er en del af et større stykke land eller vand.
 Kalv (fiskeri) – en tragt i en ruse til fiskefangst.
 Kalv Arnesson – (990–1051) en norsk vikingehøvding.
 Vandkalv – en billeart, som lever i søer og vandhuller i Danmark.
Plasmodium falciparum

Plasmodium falciparum er den alvorligste malariaparasit for mennesker.
Den undertype af malaria, som den pågældende parasit fremkalder, kaldes også falciparum-malaria.

Parasitten gennemgår tre hovedstadier: To foregår i menneskets lever og røde blodceller, mens ét foregår i malariamyggen.

Det meste af Plasmodium falciparum genom blev færdiggjort i 2002 og
der er tilgængelig fra PlasmoDB.
P. falciparum nærmeste knyttede er Plasmodium reichenowi, som er en tilsvarende parasit som rammer chimpanser.

Ny klassifikation 
Ifølge Taxonomicon er Plasmodium falcipare en protozo, som er et "nyt" rige under domænet Eucaryota.

Se også 

 Artemisinin
 Zoonose

Noter og eksterne henvisninger 

Henvisninger
 PlasmoDB, plasmodb.org
 Artikel om genom kortlægningen

Parasitter
Mikrobiologi
Alveolata
Malaria
Århus Amt

Århus Amt var indtil 1. januar 2007 et amt omkring Jyllands største by, Århus, samt Samsø og Anholt.

Det fik sin daværende udstrækning ved Kommunalreformen (1970) med en sammenlægning af Randers, Skanderborg og Århus amter (på nær Horsens, Nørre Snede, Brædstrup og Tørring-Uldum kommuner, der blev lagt til Vejle Amt). Samtidig blev Samsø flyttet fra Holbæk Amt til Århus Amt.

Århus Amt var med omkring 40.000 flere indbyggere end Københavns Amt det folkerigeste i landet.

I forbindelse med Strukturreformen blev området en del af Region Midtjylland, med undtagelse af de nordligste dele af Mariager Kommune, der blev en del af Region Nordjylland.

Amtet omfattede 26 kommuner:

 Ebeltoft Kommune
 Galten Kommune
 Gjern Kommune
 Grenaa Kommune
 Hadsten Kommune
 Hammel Kommune
 Hinnerup Kommune
 Hørning Kommune
 Langå Kommune

 Mariager Kommune
 Midtdjurs Kommune
 Nørhald Kommune
 Nørre Djurs Kommune
 Odder Kommune
 Purhus Kommune
 Randers Kommune
 Rosenholm Kommune
 Rougsø Kommune

 Ry Kommune
 Rønde Kommune
 Samsø Kommune
 Silkeborg Kommune
 Skanderborg Kommune
 Sønderhald Kommune
 Them Kommune
 Århus Kommune



Indbyggertal 
Indbyggertal

 1980 - 573.916
 1985 - 582.229
 1990 - 597.143
 1995 - 619.232
 1999 - 634.435

 2000 - 637.122
 2003 - 649.177
 2005 - 657.671
 2006 - 661.370

Amtsborgmestre 
Fra oprettelsen frem til nedlæggelsen havde Århus Amt tre amtsborgmestre – alle tre fra Socialdemokratiet:

 1970-1981 Robert Svane Hansen (1910-1984)
 1982-1997 Ib Frederiksen (1927-2018)
 1998-2006 Johannes Flensted-Jensen (født 1944)

Trafikselskabet "Rutebilerne i Århus Amt" 
Århus Amt, var sammen med Ringkjøbing Amt, de eneste 2 daværende amter i Danmark der drev amtstrafikken rundt i amtet på egen hånd. Amtet planlagde selv køreplaner for rutebiler, hvoraf bybustrafikken i amtet var henvist til kommunerne selv. Dette gjorde at man rundt i byerne i det daværende amt, kunne finde forskellige farver på bybusserne. F.eks i Århus hvor Århus Sporveje stod for planlægningen af bybusserne som var sennepsgule, og i Randers hvor busserne var gule og grønne. Rutebilerne i selve amtet skulle være i amtets lyseblå farve, som ligeledes er den farve som Midttrafik, har overtaget til rutebilstrafikken i nyere tid.

Billetmuligheder 
Amtet havde følgende muligheder for transport.

 Kontantbillet
 10-klipskort
 2-klipskort
 Natbus billetter
 Tilkøbsbillet og kort
 Abonnementskort
 AbonnementPLUS
 Cykler - barnevogne
 Dagsbillet
 Samsøbillet

Se også 
 Herregårde i Århus Amt

Referencer

Kilder 
 Danmarks Statistik, Statistikbanken

Danmarks amter (1970-2006)
Etableret i 1970
Ophørt i 2006
Amt
Impotens

Impotens eller erektil dysfunktion er manglende erektionsevne, så det ikke er muligt at gennemføre et samleje på tilfredsstillende vis.

Årsagen til impotens kan både være fysiologisk (åreforsnævring, diabetes, forhøjet blodtryk), medicinsk (bivirkning ved f.eks. antidepressiva) eller psykisk (depression, angst, stress, afhængighed).

Medicinsk behandling foregår som systemisk tabletbehandling med lægemiddelstofferne sildenafil (Viagra, Nipatra), vardenafil (Levitra), avanafil (Spedra) eller tadalafil (Cialis). Ved manglende eller utilfredsstillende effekt af tabletbehandling kan der behandles lokalt med injektionsvæsker indeholdende lægemiddelstofferne alprostadil (Caverject Dual Chamber, Caverject Vials) eller aviptadil/phentolamin (Invicorp). Alprostadil kommer ligeledes i form af en creme (Vitaros) eller uretral stikpille (MUSE) som administreres gennem urinrøret og masseres ind i penis.

Alternativerne til pillebehandling kan ligeledes være bedre egnet for dem, som oplever kraftige bivirkninger ved brug af pillebehandling, da produkterne virker lokalt, frem for at påvirke hele kroppen

Impotens og alkohol 
Store mængder af alkohol kan forårsage erektil dysfunktion. Når alkohol indtages i store mængder, kan det have en negativ effekt på ens sex liv. Dette skyldes, at en større mængde kan lede til at mænd bliver impotente. Der er to vigtige faktorer, der er skyld i mænd har problemer ved at yde under samleje, når der er alkohol involveret:

Den første er: Da niveauet af alkohol stiger i blodbanen, kan det have en depressiv effekt på hjernen, hvilket påvirker centralnervesystemet. Overforbrug af alkohol kan forårsage tab af følsomhed i kroppen, hvilket hæmmer erektionen.

Det andet punkt drejer sig om dehydrering af kroppen. Alkoholiske drikke dehydrer kroppen, hvilket kan forhindre blodcirkulationen i at pumpe blod ud til penis. For at opnå en erektion kræves en øget blodcirkulation, dette kan derfor være svært at opnå, når man har en dehydreret krop.

De mest almindelige former for impotens er: For tidlig sædafgang, orgasmeproblemer, samt erektionsproblemer.

·      For tidlig sædafgang: Er når manden ejakulerer inden for en minimal tid.

·      Orgasmeproblemer: Er når manden har efter et samleje ikke opnår orgasme, selv om han har ejakuleret.

·      Erektionsproblemer: Er når manden har svært ved at opnå eller opretholde en erektion.

De fleste med et stort alkohol forbrug, døjer især med for tidlig sædafgang. En større mængde alkohol eller alkoholmisbrug kan lede til overordnet seksuel dysfunktion.

Se også 
 Tidlig sædafgang
 Livsstil og rejsningsproblemer (impotens)

Referencer 

Sygdomme i mandlige kønsorganer
Sexologi
Molekyle

tumb|En 3D-gengivelse af et molekylfosfoniumion Samme opbygning har f.eks. metan.

Et molekyle er en stabil partikel bestående af et eller flere atomer holdt sammen af kemiske bindinger. Det er den mindste del af den pågældende kemiske forbindelse eller allotrop af et grundstof som kan eksistere.

Et molekyle kan både betegnes som homonuklear og som heteronuklear. Et homonukleart molekyle er et molekyle, der udelukkende består af atomer fra samme grundstof. Dette kan for eksempel være H2, da dette molekyle kun består af to hydrogenatomer. Et heteronukleart molekyle er et molekyle, der består af mere end ét grundstof. CO2 og H2O er eksempler på dette.   

Det der er karakteriserende for et molekyle er, at alle atomerne i molekylet er bundet sammen ved hjælp af kovalente bindinger. Dvs. at atomerne deler et eller flere elektronpar imellem sig, i modsætning til salte, der kun hænger sammen ved hjælp af elektrostatiske kræfter (ion-ion-tiltrækning).

Ladningsforskydning 
Et molekyle er neutralt ladet, men det kan forekomme, at der sker en såkaldt elektrisk ladningsforskydning. En ladningsforskydning kan opstå, når der er en elektronegativitetsforskel imellem atomerne i en kemisk binding. I molekylerne kan der komme forskydninger af elektronskyerne, og dette kan forårsage, at elektronerne hober sig op omkring et atom og trækker sig væk fra andre. Dette vil sige, at der er sket en ladningsforskydning, og molekylet kaldet dermed polært. Ligeledes, hvis der ikke opstår en elektrisk ladningsforskydning, kaldes et molekyle for upolært.

Makromolekyler 

Store molekyler bestående af tusindvis af atomer findes i de levende organismer: proteiner, nukleinsyrer og polysakkarider. Disse makromolekyler opbygges systematisk af enheder eller elementer bestående af et mindre antal atomer, som aminosyrer, "baser" og monosakkarider.

Se også 

 Carbyn
 Grafen
 Carcerand
 Carbonnanorør

Noter

Eksterne henvisninger 

 

 
Kemi
Stof (fysik)
Kalundborg Fjord

Kalundborg Fjord er en 12 kilometer lang fjord mellem halvøerne Røsnæs og Asnæs. Fjorden er mellem 11 og 17 meter dyb.

Inderst i fjorden ligger byen Kalundborg med Kalundborg Havn, der er en dybvandshavn.

Fjorde i Danmark
Fjord
Storebælt
Bindingsværk

Bindingsværk er en bygningskonstruktion, som var almindelig fra oldtiden til omkring 1920. I Danmark er de ældste bindingsværk fra 1500-tallet og var almindelig byggeri frem til 1800-tallets afslutning. Rammer af tømmer "bindes" og udfyldes med murværk, lerklining, bulværk eller lignende. Feltet mellem tømmerstykkerne kaldes en tavle. Bindingsværk udføres som fag; moduler. 

Bindingsværksbygninger kan opføres i op til syv stokværk, svarende til seks etager plus stuen; det er dog meget sjældent med mere end fem stokværk.

Brandfaren ved bindingsværk medførte, at man fra 1700-tallet si mange byer krævede, at facaden mod gaden skulle opføres i grundmur, dvs. af murværk fra kælder til kvist; facaden mod gården, gavle og indvendige bærende vægge var ofte stadigvæk i bindingsværk.

Referencer

Se også 
 Tavl eller tavle, feltet mellem tømmeret i bindingsværk.

Eksterne henvisninger 

 Bindingsværksbegreberfra Teknologisk.dk 

 
Konstruktionssystemer
Bygninger
Sliske

Sliske er betegnelsen for et skrående underlag med skråplan lignende virkning og som regel med opbuede sider eller rørformet, som kan anvendes til at lade objektet glide nedad – eller trække eller rulle noget tungt, guidet (pga. af siderne) fra et sted til et andet.

En sliske blev tidligere stavet som slidske.

En vandrutsjebane er en sliske.

Se også 
 Vandrutsjebane
 Transport
 Rampe
 Skråplan
 Skakt

Konvertering mellem potentiel energi og kinetisk energi
Cagliari

Cagliari er hovedbyen på Sardinien.

Selve Cagliari har indbyggere og næsten 500.000 i hele byområdet, som inkluderer forstæderne: Elmas, Assemini, Capoterra, Selargius, Sestu, Monserrato, Quartucciu, Quartu Sant'Elena.
Cagliari er hjemsted for regionalregeringen (il giunta) for Sardinien. Fra  Cagliari er der færgeforbindelse til Civitavecchia, Palermo og Tunesien, og flyforbindelse til bl.a. Bologna, Milano, Rom og Venedig. 

Det danske konsulat i Cagliari ligger i Via Roma; lige overfor færgeterminalen.

Referencer 

Byer på Sardinien
Jan Masaryk

Jan Masaryk (født 14. september 1886, død 10. marts 1948) var en tjekkoslovakisk statsmand, søn af Tjekkoslovakiets første præsident Tomáš Garrigue Masaryk.
Efter Tjekkoslovakiets oprettelse i 1918 var han ansat i udenrigstjenesten, bl.a. som den første tjekkoslovakiske chargé d'affaires i USA i 1919 – 1920 og ambassadør i London 1925 – 1938. I protest mod underskrivelsen af Münchenaftalen abdicerede han og søgte politisk asyl i Storbritannien. Fra 1940 fungerede han som udenrigsminister i den tjekkoslovakiske eksilregering i London, og han fortsatte på denne post i Prag efter befrielsen i 1945. Han var en fremtrædende fortaler for samarbejde mellem Øst og Vest.

I 1948 kom det kommunistiske kup, og Masaryk fortsatte på udenrigsministerposten, selv om han ikke var kommunist. Den 10. marts 1948 blev Masaryk fundet død iført pyjamas neden for sit badeværelsesvindue i Udenrigsministeriet i Černín-palæet. Der er stadig uenighed om, hvorvidt han selv havde kastet sig ud for at begå selvmord, eller om han blev kastet ud.

Kort efter opdagelsen af dødsfaldet overførte Indenrigsministeriet efterforskningen fra kriminal- til sikkerhedspolitiet, hvis undersøgelse fastslog, at der var tale om selvmord. Efterforskningen blev genåbnet ved foråret i Prag i 1968, men den nåede ikke at blive afsluttet, før Warszawapagtens invasion af Tjekkoslovakiet igen standsede den. Efter Fløjlsrevolutionen blev nye undersøgelser påbegyndt i 1993, og bøger om dødsfaldet har peget på den sovjetiske sikkerhedstjeneste KGB som skyldige. En ny politiundersøgelse konkluderede i 2004, at der var tale om et mord. Mange ikke-kommunistiske tjekker betragtede allerede i samtiden defenestrationen af Masaryk som et mord, hvilket kom til udtryk i talemåden "Jan Masaryk var et så ordentligt menneske, at han lukkede vinduet bag sig, da han hoppede ud."

Referencer

Eksterne henvisninger 

Personer fra Prag
Politikere fra Tjekkoslovakiet
Diplomater fra Tjekkoslovakiet
Jack Hawkins

Jack Hawkins (14. september 1910 – 18. juli 1973) var en engelsk skuespiller. The Bridge on the River Kwai (1957), The League of Gentlemen (1961) og Lawrence of Arabia (1962, General Allenby).

Eksterne henvisninger 

 
 
 

Skuespillere fra Storbritannien
1349

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1349 (tal) og norsk black metal-band 1349 (band)

Begivenheder 
 14. februar – 2000 jøder brændes i Strasbourg
 Byldepesten spredes til Norge, da et skib uden levende blandt besætningen ankommer til landet.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

49
1348

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1348 (tal)

Begivenheder 
 Pesten, også kaldet Den sorte død, bryder ud i Europa.
7. april - Den tysk-romerske kejser Karl IV giver tilladelse og privilegier til oprettelsen af et universitetet i Prag, der senre i 1349 åbner som Karlsuniversitetet.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

48
1347

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1347 (tal)

Begivenheder 
 Et pestudbrud blandt belejrende, mongolske tropper ved Kaffa smitter italienske søfolk, som bringer sygdommen til Europa. Hermed indledes den sorte død, som dræber ca. 25% af indbyggerne i Europa.
 Valdemar 4. Atterdag drog på pilgrimsrejse til Jerusalem.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

47
1346

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag 1340-1375

Se også 1346 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Den Tyske orden køber Estland af Danmark
 Neksø fik købstadsrettigheder

Juli 
 11. juli - Karl 4. bliver valgt til romersk konge (titlen for en kejser af det tysk-romerske rige, før han bliver kronet af paven)

August 
 26. august – Slaget ved Crecy i Frankrig under 100-års krigen udkæmpes, og for første gang i verdenshistorien bliver der brugt kanoner

Oktober 
 17. oktober – Slaget ved Neville's Cross

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

46
1345

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag konge af Danmark 1340-1375

Se også 1345 (tal)

Begivenheder 
20. marts - Saturn, Jupiter og Mars i konjunktion, hvilket blev tolket som varsel om pest

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

45
1344

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag konge af Danmark 1340-1375

Se også 1344 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

44
1343

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag konge af Danmark 1340-1375

Se også 1343 (tal)

Begivenheder 
 Folkeopstanden Sankt Jørgens Nat (23. april 1343) i Estland
 Håkon 6. blev hyldet som Norges konge. Da han var mindreårig var Magnus Eriksson af Sverige fortsat regent frem til 1355.
 Edward, den sorte prins blev Prins af Wales.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

43
1342

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag konge af Danmark 1340-1375

Se også 1342 (tal)

Begivenheder 
 16. juni Aalborg får købstadsprivilegium; skønt byen er noget ældre, regnes denne dato for byens fødselsdag,

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

42
1341

Konge i Danmark: Valdemar 4. Atterdag konge af Danmark 1340-1375

Begivenheder 
 Valdemar 4. Atterdag udsteder amnesti til faderens, den fordrevne Christoffer 2.s, fjender.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

41
1340

Konge i Danmark: Den kongeløse tid 1332-1340 – – Valdemar 4. Atterdag konge af Danmark 1340-1375

Se også 1340 (tal)

Begivenheder

Januar 
 26. januar – Edward 3. af England udråbes til konge af Frankrig

April 
1. april - Den 8 år lange holstenske dominans i Danmark lider nederlag, da væbneren Niels Ebbesen dræber grev Gerhard (Den kullede greve) i Randers

Juni 
24. juni - Valdemar 4. Atterdag konge af Danmark 1340-1376

November 
2. november - Niels Ebbesen, som "vog den kullede greve" ved Randers, falder under et slag ved Skanderborg Slot

Født 
 Håkon 6. af Norge, konge af Norge 1355-1380 og Sverige 1362-1364 (død 1380)

Dødsfald 
 1. april – Grev Gerhard ("den kullede greve") bliver myrdet af Niels Ebbesen

Eksterne henvisninger 

40
1339

Den kongeløse tid i Danmark 1332-1340

Begivenheder 
 Den japanske kejser Koyo udnævner Ashikaga til shogun.

Født 
Elisabeth af Bosnien - dronning af Ungarn 1353-1382 og Polen 1370-1382 , gift med kong Ludvig 1. af Ungarn og Polen.
1. november - Rudolf 4. af Østrig - medlem af Huset Habsburg og hertug af Østrig.

Dødsfald 
 22. december - Peder Pagh - biskop i Odense.

Eksterne henvisninger 

39
1338

Den kongeløse tid i Danmark 1332-1340

Begivenheder 
 Hundredårskrigen mellem England og Frankrig bryder ud – varer til 1453

Født 
 Omkring 1338 - Albrecht af Mecklenburg, konge af Sverige (død 1412).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

38
1337

Den kongeløse tid i Danmark 1332-1340

Se også 1337 (tal) og 1337 (slang)

Begivenheder 
 100 års krigen mellem England og Frankrig starter.

Født

Dødsfald 
 8. januar Giotto di Bondone, italiensk maler (født 1267)

Eksterne henvisninger 

37
1336

Den kongeløse tid i Danmark 1332-1340

Begivenheder

Født 
 Timur Lenk, centralasiatisk krigsherre (død 1405)

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

36
1335

Den kongeløse tid i Danmark 1332-1340

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

35
1334

Den kongeløse tid i Danmark 1332-1340

Begivenheder 
 Slaget ved Taphede - Junker Otto forsøgte at genvinde kongemagten i Danmark fra Grev Gert.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

34
1333

Den kongeløse tid i Danmark 1332-1340

Begivenheder 
19. juli - Slaget ved Halidon Hill mellem Skotland og England

Født

Dødsfald 
16. oktober - Modpave Nikolaus 5. (modpave 1328-30, født ca. 1275)

Eksterne henvisninger 

33
1332

Konge i Danmark: Christoffer 2. 1329-1332 – Den kongeløse tid 1332-1340

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 2. august – Christoffer 2. af Danmark fra 1320-1326 og 1329 til sin død (født 1276).

Eksterne henvisninger 

32
1331

Konge i Danmark: Christoffer 2. 1329-1332

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

31
1330

Konge i Danmark: Christoffer 2. 1329-1332

Begivenheder 
 Aarhus Domkirke brænder, hvor tagkonstruktionen bliver ødelagt, kirkens hovedtræk er dog urørt indtil ca. 1420.

Født

Dødsfald 
26. juli - Eufemia af Pommern, dansk dronning gift med Christoffer 2. (født ca. 1285).

Eksterne henvisninger 

30
1329

Konge i Danmark: Valdemar 3. 1326-1329 -- Christoffer 2. 1329-1332

Begivenheder 
 27. marts - Pave Johannes 12. udsender en bulle, hvor den tyske mystiker Johannes Eckehart bliver erklæret for kætter
 18. juni – Kong Valdemar 3. udsteder et privilegium, der jævnstiller Køge med Roskilde med hensyn til toldfrihed og med stadsretten. Ligestillingen gjaldt dog ikke på Skånemarkedet.
 Christoffer 2. bliver igen konge, omend det stadig er de holstenske grever der reelt har magten.

Født

Dødsfald 
 7. juni – Robert the Bruce, skotsk konge.

Eksterne henvisninger 

29
1328

Konge i Danmark: Valdemar 3. 1326-1329

Begivenheder 
 29. maj - Filip 6. krones til Konge af Frankrig
 14. september - bønderne på Sjælland rejser sig til oprør mod Grev Gerhard, som har udskrevet en ny hård skat. Det bliver nedkæmpet, med hjælp fra den sjællandske adel ved Thorslunde bro

Født 
 John Wycliffe (eller Wyclif), ca. 1328 – 31. december 1384, var en engelsk reformator, som i stærke vendinger kritiserede paven og opfordrede kirken til at opgive sine ejendomme og verdslige magt.

Dødsfald 
 1. februar – Karl 4. af Frankrig, fransk konge.

Eksterne henvisninger 

28
1327

Konge i Danmark: Valdemar 3. 1326-1329

Begivenheder 
 Pave Johannes XXII erklærede pendulering for trolddom og udstedte en bandbulle.
 Rønne og Vejle fik købstadsrettigheder.
 21. september – Den afsatte engelske konge Edward 2. myrdes i sin fængselscelle i Berkeley Castle for at hans søn Edward 3. kan sættes på tronen

Født

Dødsfald 
 29. maj - Jens Grand, dansk ærkebiskop hvis fængsling førte til, at paven lyste interdikt over Danmark i 1299 (født ca. 1260).
 21. september – Edvard 2. af England, engelsk konge fra 1307 til omkring 20-25. januar 1327, henrettet (født 1284).

Eksterne henvisninger 

27
1326

Konge i Danmark:  Christoffer 2. 1320-1326 og Valdemar 3. 1326-1329

Begivenheder 
 3. juni - Norge og Kijevriget underskriver Novgorod-traktaten, der regulerer grænsen mellem de to lande og derved retten til at beskatte den lokale befolkning i Finnmark.
 Christoffer 2. fordrives og Valdemar 3. bliver konge med Grev Gert (Den kullede Greve) som formynder. Denne får titel som rigsforstander og holsteinervældet indledes.  
 Skive får købstadsrettigheder.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

26
1325

Konge i Danmark:  Christoffer 2. 1320-1326

Begivenheder 
 7. januar – Afonso IV bliver konge af Portugal.

Født

Dødsfald 
7. januar – Dionysius 1., Konge af Portugal fra 1279 til 1325

Eksterne henvisninger 

25
1324

Konge i Danmark:  Christoffer 2. 1320-1326

Begivenheder 
 Christoffer 2. krones i Vordingborg til konge af Danmark og hans søn Erik bliver medkonge.

Født

Dødsfald 
 8. januar – Marco Polo, italiensk opdagelsesrejsende (født 1254)

Eksterne henvisninger 

24
1323

Konge i Danmark:  Christoffer 2. 1320-1326

Begivenheder 
12. august - Sverige og Republikken Novgorod indgår Nöteborg-traktaten, der afslutter de svensk-novgorodiske krige og afklarer grænserne mellem de to lande

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

23
1322

Konge i Danmark: Christoffer 2. 1320-1326

Begivenheder 
 16. marts – Slaget ved Boroughbridge mellem kong Edvard II af England og oprørske adelsmænd. Slaget ender med kongelig sejer. Thomas af Lancaster bliver fanget efter slaget, og senere henrettet.

Født

Dødsfald 
 16. marts – Humphrey de Bohun, 4. jarl af Hereford
 22. marts – Thomas Plantagenet, 2. jarl af Lancaster

Eksterne henvisninger 

22
1321

Konge i Danmark: Christoffer 2. 1320-1326

Begivenheder 
 Forfølgelse af spedalske i det sydvestlige Frankrig muligvis i forbindelse med den folkelige, religiøse bevægelse "Hyrdekorstoget".

Født

Dødsfald 
 13. eller 14. september – Dante Alighieri, italiensk digter.
 Birger Magnusson af Sverige (f. 1280)
 12. januar – Maria af Brabant, Filip 3. den Dristiges dronning (f. 1254)

Eksterne henvisninger

Referencer 

21
1320

Konge i Danmark: Christoffer 2. 1320-1326

Begivenheder 
 25. januar - Christoffer 2.s håndfæstning underskrives i Viborg og Christoffer overtager den danske kongetrone

Født 
 Valdemar Atterdag

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

20
1319

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder 
28. juni - Norge indgår en personalunion med Sverige

Født

Dødsfald 
 13. november – Erik 6. Menved, dansk konge (født 1274).

Eksterne henvisninger 

19
1318

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Erik Magnusson af Södermanland, svensk hertug (født ca. 1282).

Eksterne henvisninger 

18
1317

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

17
1316

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder 
 Erik 6. Menved taber Slaget ved Stralsund.
 7. august – Johannes 22. udnævnes til ny pave.

Født 
 Magnus Eriksson af Sverige, konge af Norge, Sverige og Skåne (død 1374).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

16
1315

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder 
 Ærø pantsættes til markgrev Valdemar af Brandenborg

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

15
1314

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder

Juni 
 24. juni - Robert the Bruce leder en talmæssigt underlegen, skotsk hær til sejr ved Bannockburn. Dette sikrer Skotlands selvstændighed i flere hundrede år

August 

 31. august - den norske konge Håkon 5. flytter Norges hovedstad fra Bergen til Oslo

Udateret 

 I København raserer en brand den første Vor Frue Kirke.
 Ludwig af Bayern bliver konge af Bayern.
 Frederik den Smukke bliver konge af Tyskland.

Født
 Valdemar 3., dansk konge (årstal usikkert) (død ca. 1364).

Dødsfald
 18. marts: Stormester for tempelridderne, Jacques de Molay, bliver brændt efter anklage for kætteri.
 14. april: Pave Clemens 5. Pavestolen står tom i 2 år.
 30. november: Philip 4. af Frankrig

Eksterne henvisninger 

14
1313

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder 
 Jyske bønder nægter på landstinget i Viborg at betale kongens ekstraskatter. Oprørerne sejrer først over en kongelig hær ved Kolding, men da kongen kommer med en tysk lejehær, bliver de hurtigt besejret; 25 af lederne bliver hængt, og mange blev sendt på tvangsarbejde ved opførelsen af de såkaldte tvangsborge i Viborg, Kalø og Bygholm ved Horsens.
 Omkring 1313 - Kalø Slot blev opført af kong Erik Menved.

Født

Dødsfald 
 24. august – Den tysk-romersk kejser Henrik 7.

Eksterne henvisninger 

13
1312

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder 
 April: Tempelridderordenen bliver opløst af pave Clemens 5..
 Bønderne på Sjælland gør oprør mod de høje skatter, men det bliver bekæmpet med hård hånd og mange bønder bliver hængt.

Født 
 13. november - Edvard 3., konge af England fra 1327 til sin død i 1377.

Dødsfald 
 6. november - Christina von Stommeln, saligkåret tysk stigmatist (født 1242).
 Valdemar 4. af Slesvig, hertug af Sønderjylland (født ca. 1262).

Eksterne henvisninger

Se også 
 1312 (tal) kan desuden forstås som ACAB (All Cops Are Bastards) på følgende måde: 1=A 3=C 1=A 2=B 

12
1311

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder 
Botulfprocessen - den eneste kendte kætterrettergang i middelalderens Sverige, som endte med henrettelse af den anklagede

Født

Dødsfald 
29. maj - Jakob 2. af Mallorca, konge af Mallorca (født 1243).

Eksterne henvisninger 

11
1310

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319.

Begivenheder 
 Jens Grand udnævnes til ærkebiskop af Bremen.
 Johann den Blinde bliver konge af Bøhmen.
 Esger Juul udnævens til ærkebiskop af Lund.

Født 
 Guillaume de Grimoald, den senere Pave Urban 5.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

10
1309

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder 
 Pave Clemens V flytter den Katolske verdens centrum fra Rom til Avignon i Provence.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

09
1308

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder 
25. februar - Edvard 2. krones som konge af England

Født

Dødsfald 
 Erlendur af Færøerne, katolsk præst og biskop i Kirkjubøur på Færøerne.
 Johannes Duns Scotus, skotsk skolastisk filosof og teolog, der tilhørte franciskanerordenen.

Eksterne henvisninger 

08
1307

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder 
 Lübeck vælger Erik Menved til skytsherre 
 13. oktober – Den franske konge Filip 4. den Smukke fængsler alle medlemmer af Tempelherreordenen og mange af dem dømmes til døden.

Født

Dødsfald 
 7. juli – Edvard 1. af England.
 4. august – Jon Jonsen Litle.

Eksterne henvisninger 

07