alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1730

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 og Christian 6. 1730–1746 

Se også 1730 (tal)

Begivenheder 
 Christian 6. bliver Konge
 4. august - i fortvivlelse over sin hårde uddannelse forsøger prins Frederik af Preussen (den senere Frederik den Store af Preussen) at flygte til England. Flugten opdages og prinsens ven løjtnant Katte henrettes, mens prinsen overværer det
15. december - den danske regering indskærper, at "ingen bondekarl må forlade sin tjeneste uden at have udtjent og fået pas og skudsmål af sit herskab". Stavnsbåndet er dermed hastigt på vej. Indskærpelsen kommer, fordi Danmark i en generation har haft landbrugskrise, og mange er begyndt at rejse bort - både til andre landsdele og til udlandet

Født 
 19. september - Augustin Pajou, fransk billedhugger (død 1809).
 Ukendt - Moritz Georg Moshack, dansk instrumentmager (død 1772).

Dødsfald 
 Frederik 4. dør den 12. oktober på Odense Slot og gravsættes i Roskilde Domkirke.

Eksterne henvisninger 

30
1731

Konge i Danmark: Christian 6. 1730-1746 

Se også 1731 (tal)

Begivenheder 
 26. januar - Kjøbenhavns Brandforsikring oprettes den 
 31. januar - Teatro Argentina indvies i Rom

Født 
 16. januar – Tyge Rothe, dansk forfatter og historiker (død 1795).
 2. juni – Charlotte Dorothea Biehl, dansk forfatter (død 1788
 1. juli – Johannes Wiedewelt, dansk billedhugger (død 1802).

Dødsfald 
 26. april - Daniel Defoe, forfatter (Robinson Crusoe).

Eksterne henvisninger 

31
1732

Konge i Danmark: Christian 6. 1730-1746 

Se også 1732 (tal)

Begivenheder 
Genopbygningen af Bispegården i København afsluttes
7. december - det oprindelige Covent Garden Opera House åbner

Født 
 22. februar George Washington, amerikansk plantageejer, øverstbefalende for koloniernes tropper under den nordamerikanske frihedskrig, USA's første præsident (død 1799).
 31. marts Joseph Haydn, østrigsk komponist (død 1809).
 6. december – Warren Hastings, tidl. britisk generalguvernør i Indien (død 1818).

Dødsfald 
Torkel Baden,  dansk rektor (født 1668)

Eksterne henvisninger 

32
1734

Konge i Danmark: Christian 6. 1730-1746 

Se også 1734 (tal)

Begivenheder 
 21. april - husmand Erich Lassen finder det korte guldhorn

Født

Dødsfald 
 17. december – James Figg, Englands første boksemester

Eksterne henvisninger 

34
1736

Konge i Danmark: Christian 6. 1730-1746 

Se også 1736 (tal)

Begivenheder 
 Christiansborg opføres.
 Eremitagen opføres.
 Forordning om at dommere skal gennemgå en juridisk eksamination.
 Roulunds Fabrikker grundlægges. 
 13. januar – Konfirmationen bliver indført.
 21. april Husmand Erich Lassen finder det korte guldhorn
29. oktober - Den første "Kurantbank" i Danmark åbner på Charlottenborg i København

Født 
 19. januar - James Watt, der udviklede dampmaskinen. (død 1819).
 24. juni – Johann Clemens Tode, dansk-tysk læge og forfatter (død 1806).

Dødsfald 
 16. september - Gabriel Daniel Fahrenheit, tysk fysiker, der udviklede Fahrenheit-skalaen (født 1686).

Litteratur

Eksterne henvisninger 

36
1737

Konge i Danmark: Christian 6. 1730-1746 

Se også 1737 (tal)

Begivenheder 
 11. oktober Cirka 300.000 mennesker omkommer i det værste kendte jordskælv i Indiens historie. Jordskælvet ramte området omkring Kolkata (tidligere Calcutta). Fire dage senere omkom andre 300.000 i en cyklon i Kolkata.

Født 
 29. januar – Thomas Paine, engelsk-amerikansk kritisk skribent (død 1809).
 5. august – Johann Friedrich Struensee, tysk læge og politiker, (død 1772).
 24. juli - Alexander Dalrymple, skotsk geograf (død 1808).

Dødsfald 
 9. juli – Gian Gastone de' Medici, storhertug af Toscana fra 1723 til sin død (født 1671).
 18. december – Den berømte violinbygger Antonio Stradivarius dør, 93 år gammel.

Eksterne henvisninger 

37
1738

Konge i Danmark: Christian 6. 1730-1746 

Se også 1738 (tal)

Begivenheder 
 William Champion tager patent på en metode til produktion af metallisk zink ved destillation af kalamin og trækul
 30. april - genopbygget efter brand, indvies Vor Frue Kirke i København

Født 
 28. maj - Joseph Ignace Guillotin, fransk læge og revolutionsmand (død 1814).
 15. november – William Herschel, tyskfødt astronom, Han opdagede bl.a. Uranus og som den første gav han en korrekt beskrivelse af vores mælkevej; død 1822.

Dødsfald 
 1. oktober - Christian Ditlev Reventlow, dansk officer, gehejmeråd og overpræsident i Altona (født 1671).

Eksterne henvisninger 

38
1739

Konge i Danmark: Christian 6. 1730-1746 

Se også 1739 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

39
1740

Konge i Danmark: Christian 6. 1730-1746 

Se også 1740 (tal)

Begivenheder 

 20. oktober - Frankrig, Preussen, Bayern og Sachsen nægter at anerkende Den Pragmatiske Sanktion om arvefølge, hvilket udløser Den østrigske arvefølgekrig
16. december - Preusserne under ledelse af Frederik den Store invaderer Schlesien og starter den Østrigske Arvefølgekrig

Født 
 4. februar – Carl Michael Bellman, svensk digter; han dør i 1795.
 11. maj – Henrich Callisen, dansk læge og kirurg (død 1824).
 29. oktober – James Boswell, advokat, forfatter og Dr. Johnsons biograf. Han dør i 1795.
 2. november – Christian Bastholm, dansk præst og teolog (død 1819).
 22. december – Peter Christian Abildgaard, grundlæggeren af Veterinærskolen i 1773 og Naturhistorisk Selskab i 1789. Han dør den 21. januar 1801.

Dødsfald 
18. februar - Barthold Nicolai Landsberg, dansk-norsk officer (født 1668).
 27. februar – Poul Vendelbo Løvenørn, dansk overkrigssekretær.
 31. maj – Frederik Wilhelm 1. af Preussen
 20. oktober – Karl 6., tysk-romersk kejser
 28. oktober – Anna Ivanovna, russisk kejserinde.

Litteratur 
 Pamela af Samuel Richardson

Eksterne henvisninger 

40
1741

Konge i Danmark: Christian 6. 1730-1746 

Se også 1741 (tal)

Begivenheder 
 20. august - den danske opdagelsesrejsende Vitus Bering, som arbejder for russerne, bliver den første europæer, der ser Alaska. Beringshavet bliver siden opkaldt efter ham
 14. september - George Frideric Händel fuldfører sit oratorium Messias
25. november - I Rusland laver militærstyrker et statskup, som indsætter Elisabeth, Peter den Stores datter, på den russiske trone, hvor hidtil Ivan 6. har siddet. Elizabeth er kejserinde af Rusland til 1762

Født 
 13. marts – kejser Josef 2. af det tysk-romerske Rige i 1765 og Østrig fra 1780 til sin død i 1790.
 23. maj – Andrea Luchesi, italiensk komponist (død 1801).

Dødsfald 
 28. juli: Antonio Vivaldi, italiensk komponist dør 61 år gammel.
 19. december – Vitus Bering, den danske søfarer som i mange år var i russisk tjeneste, dør på Beringøen, 60 år gammel.

Eksterne henvisninger 

41
1743

Konge i Danmark: Christian 6. 1730-1746 

Se også 1743 (tal)

Begivenheder

Udateret 
Første danske frimurerloge stiftes i København.
 Grundlæggelsen af Champagnehuset Möet & Chandon
 Englænderen Jack Broughton udgiver regelsættet London Prize Ring Rules, der fastlagde de grundlæggende regler for boksesporten, der var blevet en populær sport i England

Januar 

 18. januar - et kongeligt reskript til Københavns Magistrat bestemmer, at håndværkerdrenge ikke må bruges i krigstjeneste, før de er udlært

August 
18. august - ved Freden i Åbo afstås de sydøstlige dele af Finland til Rusland

Født 
 19. februar – Luigi Boccherini, italiensk komponist.
 7. september – Johan Henrik Tauber, dansk skolemand og teolog (død 1816).
 11. september – Nicolai Abraham Abildgaard, dansk kunstmaler og professor (død 1809).
 18. november – Digteren Johannes Ewald fødes i København, han dør i 1781

Dødsfald 
 Anna Sophie Reventlow, dansk dronning.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

43
1744

Konge i Danmark: Christian 6. 1730-1746 

Se også 1744 (tal)

Begivenheder 
 Jegerup Kirke bliver færdigbygget.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

44
1747

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766 

Se også 1747 (tal)

Begivenheder 

 25. oktober - slaget om Cape Finisterre

Født

Dødsfald 
 4 oktober - Amaro Pargo, kaper og købmand.

Eksterne henvisninger 

47
1748

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766 

Se også 1748 (tal)

Begivenheder 
 13. september – Pengeombytning i Danmark; Gamle pengesedler skal ombyttes med nye inden 14 dage, hvorefter de gamle sedler bliver ugyldige
30. september - Københavns magistrat inddeler hovedstaden i skorstensfejerdistrikter 
18. december - Det Danske Comediehus åbner - det bliver senere til Det Kongelige Teater

Født 
 7. maj - Olympe de Gouges, født Marie Gouze fransk forfatterinde og feminist (død 1793).
 Christian Ditlev Reventlow
 Jacques-Louis David, maler.

Dødsfald

Kunst 
 Giambattista Nolli færdiggør det hidtil mest præcise kort over Rom: Pianta Grande di Roma.

Eksterne henvisninger 

48
1751

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766

Se også 1751 (tal)

Begivenheder

Dødsfald 
 Louise af Storbritannien, dansk-norsk dronning (født 1724)

Eksterne henvisninger 

51
1753

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766 

Se også 1753 (tal)

Begivenheder 
 17. februar I Sverige bliver 17. februar efterfulgt af 1. marts i forbindelse med overgangen til den gregorianske kalender.
 4. april - Parlamentet i Kongeriget Storbritannien vedtager at etablere British Museum. 
 29. juni Der indføres et "generallotteri", som afløser forskellige, tidligere lotterier. Indtægterne går til Det Kongelige Opfostringshus.

Født 
 8. maj – Miguel Hidalgo, mexicansk revolutionær (død 1811)
 24. december – Anders Gamborg, dansk filosof (død 1833)
25. december - Olav Olavsen, dansk-norsk-islandsk arkitekt og jurist (død 1832).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

53
1755

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766 

Se også 1755 (tal)

Begivenheder 

 1. november – Tusinder bliver dræbt og hele kernen af Portugals hovedstad Lissabon bliver lagt i ruiner som følge af et voldsomt jordskælv. I Danmark skrive Hans Adolph Brorson et digt om begivenheden.

Født 
 Niels Ditlev Riegels – dansk historiker, samfundskritiker og spion (død 1802).
 1. november – Marie-Antoinette, født i Wien som datter af kejserparret Frans og Maria Theresia; i 1770 vies hun til den franske kronprins, 4 år senere kong Ludvig 16. af Frankrig; familien arresteres i 1792 og henrettes i 1793.

Dødsfald 
 10. februar – Montesquieu, fransk forfatter (født 1689).

Litteratur 
 A Dictionary of the English Language - den første og meget afgørende ordbog over det engelske sprog af dr. Samuel Johnson; den blev først for alvor afløst af Oxford English Dictionary efter 1928.

Referencer

Eksterne henvisninger 

55
1756

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766

Se også 1756 (tal)

Begivenheder 
 15. maj - Syvårskrigen (1756–1763) indledes formelt med Storbritanniens krigserklæring mod Frankrig
 29. august - Den Preussiske Syvårskrig begynder med, at preussiske styrker under ledelse af Frederik den Store går ind i Sachsen
 Fuldblodshesten Janus, som blev importeret til USA, anses for at være en af stamfædrene til den amerikanske quarter horse.

Født 
 27. januar – Wolfgang Amadeus Mozart, østrigsk komponist (død 1791)
 29. februar – C.F. Hansen, dansk arkitekt (død 1845)
 27. maj - Maximilian 1. Joseph af Bayern (død 1825)
 21. august – Michael Gottlieb Birckner, dansk præst, forfatter og trykkefrihedsforkæmper (død 1798).
 4. september – Christen Henriksen Pram, dansk/norsk digter, embedsmand og tidsskriftsredaktør (død 1821).
 30. december – Pavel Vranický, tjekkisk komponist.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

56
1758

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766

Se også 1758 (tal)

Begivenheder 

 25. november - engelske tropper erobrer Senegal

Født 
 6. maj – Maximilien Robespierre, fransk revolutionær (død 1794)
 16. oktober – Noah Webster, amerikansk leksikograf, som udgiver det første amerikanske dictionary, "An American Dictionary of the English Language", kendt som "Webster's dictionary". Han dør i 1843.
 16. november – Peter Andreas Heiberg, dansk forfatter og filolog (død 1841).

Dødsfald 
 5. november – Hans Egede, præst, biskop over Grønland, missionær og opdagelsesrejsende, dør i København, 72 år gammel.
 20. november – Johan Helmich Roman, svensk komponist. 64 år.

Eksterne henvisninger 

58
1761

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766

Se også 1761 (tal)

Begivenheder 
 Danmarks hovedlandeveje blev befalet bygget.
22. september - George 3. krones som konge af Storbritannien

Født 
 6. maj – Klaus Henrik Seidelin, dansk bogtrykker, forlægger og redaktør (død 1811).

Dødsfald

Eksterne henvisninger

Referencer 

61
Parasoltræ

 
Parasoltræ (Sciadopitys verticillata) er et mellemstort, stedsegrønt nåletræ med en opret, kegleformet vækst. Grenene sidder i kranse, og stammen er som regel gennemgående.

Beskrivelse 
Barken er først lysegrøn og furet, men snart bliver den rødbrun og blank. Gamle grene og stammer har en bark, som er furet og afskallende på langs. Knopperne er ægformede og lysegrønne. Fra hver knop fremkommer et skud med kransstillede dværgskud, der hver bærer to sammenvoksede, lange nåle. Hver nål er lysegrøn og har en dyb fure langs midten. 

Blomstringen sker i sommertiden, og koglerne er ægformede med brede, tilbagerullede skæl og dråber af udsondret harpiks. Frøene er næsten runde med en vinge hele vejen rundt langs randen.

Rodnettet er forholdsvist svagt og kræver adgang til både konstant ilt og fugtighed på samme tid.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 20 x 4 m (30 x 10 cm/år).

Hjemsted 
Slægten fandtes allerede i tertiærtiden og var udbredt over hele den nordlige halvkugle indtil den 3. sidste istid, hvor den blev udryddet overalt undtagen i Japan, hvor arten nu er endemisk. Her findes den som underskov i blandede løv- og nåleskove på øerne Honshū, Shikoku og Kyushu. 

I Kyushu University Forests vokser den på bjergskråninger med 3500 mm årlig nedbør og lavaundergrund sammen med bl.a. Acer mono, Betula grossa, japansk bøg, japansk fyr, japansk ædelgran, penselfyr, Quercus crispula og sieboldhemlock.

Note 

Stedsegrønne
Haveplanter
Nåletræer
Parasoltræ-familien
Stuartia rostrata

Stuartia rostrata (eller Stewartia rostrata) er et langsomt voksende, løvfældende løvtræ fra Kina. Træet er varmeelskende, men hårdført.

Kilder 
  http://arnoldia.arboretum.harvard.edu/pdf/articles/986.pdf 
 http://www.sl.life.ku.dk/Faciliteter/Arboretet/MaanedensPlante/2002/Juli.aspx 

Træer
1762

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766

Se også 1762 (tal)

Begivenheder 
 Storbritannien erklærer Spanien krig
9. juli - Katharina den Store bliver Kejserinde af Rusland efter et kup mod sin ægtefælle Peter 3., der kort efter myrdes

Født 
 10. april - Giovanni Aldini,  italiensk videnskabsmand (død 1834).

Dødsfald 
 Werner Dam, der har inspireret til navnet Værnedamsvej, hvor han havde et populært traktørsted.
 5. januar – Elisabeth, russisk kejserinde fra 1741. (født 1709).

Eksterne henvisninger 

62
1763

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766

Se også 1763 (tal)

Begivenheder

Februar 
10. februar indgåes Freden i Paris som afslutter Syvårskrigen (1756–1763) mellem Frankrig og Storbritannien.
 15. februar – Freden i Hubertusburg afslutter Syvårskrigen mellem Preussen og Østrig samt deres allierede

Maj 
 7. maj – Pontiac starter en opstand blandt de oprindelige amerikanere vendt mod de britiske kolonister I Nordamerika, da Fort Detroit angribes

Juni 
 2. juni – Pontiacs opstand: Chippewa leder et succesfuldt angreb på det britiske Fort Michilimackinac (nu Mackinaw City, Michigan), angriberne afleder den britiske garnisons opmærksomhed ved at begynde at spille lacrosse, angrebet startes ved at en bold skydes ind i fortet

August 
 5. august – Pontiacs opstand – Slaget ved Bushy Run – britiske styrker besejrer Pontiacs styrker, der består af oprindelige amerikanere i Pennsylvanias bagland

Oktober 
 14. oktober, Indførelsen af fædres pligt til at yde (nødtørftig) underhold til et uægte barn. Sker ved forordningen af 14. Okt. 1763, nr. 591.

December 

 7. december - Danske Livregiment oprettes af Kong Frederik 5

Født 
 26. januar – Jean Baptiste Bernadotte, konge af Sverige-Norge fra 1818 til sin død i 1844 under navnet Karl XIV Johan.
 13. marts – Friedrich Bury, tysk maler (død 1823).
 15. maj – Franz Danzi, tysk komponist (død 1826).

Dødsfald 
 3. december - Carl August Thielo, dansk-tysk teaterdirektør, forfatter, musiker og komponist. (født 1707).

Eksterne henvisninger 

63
1765

Konge i Danmark: Frederik 5. 1746-1766

Se også 1765 (tal)

Begivenheder

Født 
 21. august – Vilhelm 4., konge af England. fra 1830 til sin død i 1837.
 22. august - Andreas Gabriel Toxwerdt, dansk generalkrigskommissær (død 1848).

Dødsfald 
 18. august - Frans 1. Stefan, tysk-romersk kejser fra 1745 til sin død; født 1708.
19. august - Axel Fredrik Cronstedt, svensk mineralog og kemiker (født 1722).

Eksterne henvisninger 

65
1767

Konge i Danmark: Christian 7. 1766 – 1808

Se også 1767 (tal)

Begivenheder 
 Ritmester Hans Nicolai Hoff køber Silkeborg-området af kongen og lader i årene derefter opføre en lille hovedgård (Silkeborg Hovedgård) med hovedbygning og længer af sten fra slottet
 2. januar - Første eksemplar af Aalborg Stiftstidende udkommer.
 8. juni - Offentligt skriftemål afskaffes

Født 
 6. januar – Rasmus Frankenau, dansk læge og forfatter (død 1814).
 15. marts – Andrew Jackson, USAs 7. præsident (død 1845)
 28. oktober - Dronning Marie Sophie Frederikke, dronning af Danmark 1808-39 og af Norge 1808-14 (død 1852).

Dødsfald 
 24. juni - Johan Henrik Freithoff, norsk-dansk violinist, komponist og embedsmand (født 1713).
 25. juni – Georg Philipp Telemann, tysk komponist (født 1681).

Eksterne henvisninger 

67
1768

Konge i Danmark: Christian 7. 1766 – 1808

Se også 1768 (tal)

Begivenheder 

 25. august - James Cook påbegynder sin første store rejse
 1. december - Skibet Fredensborg synker ud for Tromøy ved Arendal i Norge

Født 
 2. januar – Claus Christensen, dansk officer (død 1841).
 7. januar – Joseph Bonaparte, Napoleons ældste broder, som bliver konge af Neapel i 1806 og konge af Spanien to år senere.
 28. januar – Frederik 6., dansk konge.
 12. februar – Frans 2., tysk-romersk kejser.

Dødsfald 
 8. juni – Johann Joachim Winckelmann, tysk historiker og arkæolog (født 1717).

Eksterne henvisninger 

68
1769

Konge i Danmark: Christian 7. 1766 – 1808

Se også 1769 (tal)

Begivenheder 
 15. august – første folketælling i Danmark. Der er ca 800.000 indbyggere i hele landet.
 6. oktober – Den britiske opdagelsesrejsende James Cook ankommer med sit skib Endeavour til New Zealand.
 James Watt og hans kompagnon Matthew Boulton udtog i fællesskab patent på "en ny metode til at formindske forbruget af damp og brændsel i ildmaskiner" da de hvad opfundet en ny dampmaskine.

Født 
 10. januar - Michel Ney, fransk feltmarskal fra 1804 (død 1815)
 15. august – Napoléon Bonaparte fødes på Korsika. (død 1821)
25. oktober - Wladyslaw Jablonowski, polsk general

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

69
1770

Konge i Danmark: Christian 7. 1766 – 1808

Se også 1770 (tal)

Begivenheder

Udateret 
En koppeepidemi bryder ud i Europa.
 En dansk flåde bombarderer Algier

Januar 
 10. januar – Den første danske vejviser udkommer, den bliver udarbejdet af Agent Hans Holck

Marts 

 5. marts - i Boston tørner britiske tropper sammen med dele af befolkningen, senere benævnt "Bostonmassakren", som er med til at fremkalde den amerikanske uafhængighedskrig

April 

 29. april - den britiske opdagelsesrejsende James Cook ankommer til Botany Bay i Australien

Maj 
16. maj - Kronprinsen af Frankrig, den senere kong Ludvig 16., vies til Marie-Antoinette, prinsesse af Østrig

September 
 14. september - Struense ophæver censuren og der indføres trykkefrihed i Danmark. Struenses reformer bliver dog senere indskrænket

Oktober 
 20. oktober – helligdagsreformen for Danmark-Norge bliver vedtaget
28. oktober - ved lov afskaffes 3. Påskedag, 3. Pinsedag og 3. Juledag i Danmark

November 
 1. november – Technische Universität Berlin grundlægges
7. november - En bekendtgørelse advarer danskerne om den truende pest, der hærger i alle omkringliggende lande. Pesten er startet som byldepest i Konstantinopel og har bredt sig gennem Europa. I Stockholm er 40.000 døde af pesten; i Karlskrona 16.000. I Danmark bliver der indført strenge karantæne- og kontrolforanstaltninger - men forgæves…
14. november - den skotske opdagelsesrejsende James Bruce opdager Den Blå Nil, som på det tidspunkt anses for Nilens vigtigste kilde

December 

 10. december - Johann Friedrich Struensee afskediger alle ministrene og fjerner dermed geheimekonseillet (dvs "regeringen"), sådan at magten kommer til at ligge hos ham selv

Født 
 20. marts – Friedrich Hölderlin, tysk lyriker (død 1843).
 27. august – Georg Wilhelm Friedrich Hegel, tysk filosof (død 1831).
 19. november – Bertel Thorvaldsen, dansk billedhugger (død 1844).
 16. december – Ludwig van Beethoven, tysk komponist (død 1827).

Dødsfald 
 8. april – Giuseppe Tartini, komponist og violinvirtous (f. 1692)
 27. maj – Sophie Magdalene af Brandenburg-Kulmbach, dansk dronning (født 1700).

Litteratur

Referencer

Eksterne henvisninger 

70
1771

Konge i Danmark: Christian 7. 1766 – 1808; folketælling på Sjælland og Bornholm.

Se også 1771 (tal)

Begivenheder 
 12. januar – Det danske tallotteri bliver oprettet, det ophører igen i 1851
 8. maj - under Struensees styre udstedes en forordning om, at alle huse skal forsynes med et nummer
 2. maj - Rusland afslutter erobringen af Krim

Født 
 7. juli – prinsesse Louise Augusta af Danmark (død 1843).
 15. august – Walter Scott, skotsk forfatter (død 1832).

Dødsfald 
 12. februar – Adolf Frederik, svensk konge (født 1710).
 30. juli – Thomas Gray, engelsk forfatter (født 1716).
 14. oktober – Frantisek Brixi, tjekkisk komponist (født 1732).

Litteratur

Eksterne henvisninger 

71
1773

Konge i Danmark: Christian 7. 1766 – 1808

Se også 1773 (tal)

Begivenheder 
 Jesuiterordenen blev ophævet, men genoprettet i 1814 
 21. maj - Gottorperne og den danske konge mageskifter besiddelser således, at gottorperne afstod deres besiddelser i Hertugdømmet Slesvig og Hertugdømmet Holsten mod den danske konges besiddelser Oldenburg og Delmenhorst 
 13. juli - Veterinærskolen i København grundlægges af Peter Christian Abildgaard efter en tidligere opfordring af Struensee. Det var den først kendte veterinærskole i verden 
2. september - forbud mod privat brændevinsbrænding på landet 
16. december - Teselskabet i Boston: Amerikanere forklædt som indianere kaster teladningen fra et britisk skib i Boston havn i vandet som en protest over Teloven

Født 
 27. december – George Cayley, engelsk ingeniør og opfinder (død 1857).

Dødsfald 
 1. maj - Anna Susanne von der Osten, dansk hofdame og legatstifterinde (født 1704).

Musik

Eksterne henvisninger 

73
1774

Konge i Danmark: Christian 7. 1766 – 1808

Se også 1774 (tal)

Begivenheder 
10. maj - Ludvig 16. bliver fransk konge
13. juni - som den første af de britiske nordamerikanske kolonier forbyder Rhode Island indførelsen af slaver
5. september - 13 nordamerikanske kolonier mødes for første gang i Philadelphia

Født 
 5. marts – C. E. F. Weyse, tysk-dansk komponist.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

74
1775

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1775 (tal)

Begivenheder

Januar 
 17. januar – James Cook tager Sydgeorgien i besiddelse for Storbritannien

Februar 
 15. februar – Pave Pius 6. indsættes

April 
 18. april - Sammen med to andre rider Paul Revere fra Boston for at advare John Hancock og Samuel Adams om engelske forsøg på at arrestere dem
 19. april – Slaget ved Lexington og Concord indleder den amerikanske uafhængighedskrig

Maj 

 1. maj - Den Kongelige Porcelænsfabrik i København grundlægges af apotekeren og mineralogen F. H. Müller
 2. maj - Benjamin Franklin afslutter det første videnskabelige studie af Golfstrømmen. En postmester i de engelske kolonier undrer sig over, at det tager skibe 2 uger længere at bringe post fra England end den modsatte vej
 10. maj - under USA's uafhængighedskrig enes de 13 oprindelige kolonier om at oprette en hær under ledelse af George Washington

Juni 
 14. juni – United States Army grundlægges under navnet Continental Army

November 
 10. november – United States Marine Corps grundlægges under navnet Continental Navy

December 
31. december - George Washington beordrer rekrutteringsofficerer til at acceptere frie sorte i hæren

Udateret 
 Royal Copenhagen grundlægges.
 Magistergraden i filologi indføres i Danmark.

Født 
 22. januar – André-Marie Ampère, fransk fysiker (død 1836).
 27. januar – Friedrich Wilhelm Joseph von Schelling, tysk filosof (død 1854).
 23. april – J.M.W. Turner, engelsk maler (død 1851).
 12. august – Malthe Conrad Bruun, dansk forfatter, publicist og geograf (død 1826).
 19. oktober – Kamma Rahbek, dansk guldaldersamlingspunkt (død 1829).
 16. december – Jane Austen, engelsk forfatter (død 1817).

Dødsfald 
 10. maj – Caroline Mathilde, dansk dronning (født 1751).
 19. oktober – Frederik Christian Breitendich, dansk organist (født 1702).

Musik 
 23. april – Mozarts opera Kongen som hyrde uropføres i Salzburg.

Litteratur 
 17. januar – R.B. Sheridans skuespil Rivalerne har premiere.
 Pierre Beaumarchais: Barberen i Sevilla
 Johann Christian Fabricius: Systema entomologiæ

Eksterne henvisninger 

75
1776

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808

Begivenheder

Januar 
 15. januar – der udstedes en indfødsretslov, der sikrer at statsembeder er forbeholdt danske, norske og holstenske borgere

Marts 

 17. marts - under den amerikanske revolution tvinger de amerikanske oprørere briterne til at forlade Boston.

Maj 
 1. maj – grundlæggelse af Illuminati, en hemmelig frimurerloge

Juli 
 4. juli – den nordamerikanske uafhængighedserklæring vedtages

Juli 

 11. juli - den britiske opdagelsesrejsende James Cook indleder sin sidste store rejse, som finder sin bratte afslutning, da han dræbes af indfødte på Hawaii 14. februar 1779

December 

 18. december - North Carolinas forfatning ratificeres

Udateret 
 Kvinderne i delstaten New Jersey får valgret. De mister den igen fra 1844-1947.

Født 
 11. februar – Ioannis Kapodistrias, den første græske præsident, fra 1828 - myrdet i 1831.
 29. maj - Biskop for Sjællands stift, Peter Erasmus Müller efter Friederich Münter fra 1830, til sin død i 1834.
 11. juni – John Constable, engelsk landskabsmaler (død 1837).

Dødsfald 
 25. august - David Hume, skotsk filosof og historiker (født 1711).

Litteratur 
 9. marts - The Wealth of Nations af den skotske økonom og filosof Adam Smith udgives
 Adam Smith: An Inquiry into the Nature and Causes of the Wealth of Nations, 1776 (faksimile udgave 1976: )
Bogen får følgende kommentar:

Referencer

Eksterne henvisninger 

76
1777

Konge i Danmark: Christian 7. 1766 – 1808

Se også 1777 (tal)

Begivenheder

Januar 
3. januar – Slaget ved Princeton. Den amerikanske general George Washington besejrede den britiske general Charles Cornwallis

Juni 

 14. juni - den amerikanske kongres vedtager at gøre stjernebanneret Stars and Stripes til USA's officielle flag

August 

 6. august - Slaget ved Oriskany

September 
 11. september – General Howes engelske tropper slår George Washingtons amerikanske tropper i slaget ved Brandywine Creek under den amerikanske uafhængighedskrig

Oktober 
 6. oktober - skuespilleren Michael Rosing debuterer i stykket Zaïre af Voltaire
7. oktober - I USA's uafhængighedskrig (startet to år tidligere), lider England ved Saratoga det afgørende nederlag til de 13 kolonier - krigen slutter dog først i 1783. Slaget ved Saratoga ændrer Frankrigs holdning, og franskmændene går ind på hemmeligt at støtte amerikanerne med penge og våben

November 
15. november - den amerikanske Kongres vedtager de såkaldte "Konføderationsartikler" om en evig union under navnet "The United States of America". Uafhængighedskrigen mod England raser dog stadig

December 

 24. december - Kiritimati, også kendt som Christmas Island, opdages af James Cook

Født 
 14. august – Hans Christian Ørsted
 23. december – tsar Alexander 1. af Rusland

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

77
1779

Konge i Danmark: Christian 7. 1766 – 1808

Se også 1779 (tal)

Begivenheder 
 16. juni – Spanien erklærer Storbritannien krig og indleder belejring af Gibraltar, som har været under engelsk styre siden 1713 
27. september - John Adams vælges som forhandler for de revolutionære krav overfor den engelske kolonimagt

Født 
 19. juni – Frederik Trampe, dansk adelsmand og politiker (død 1832).
 14. november – Adam Gottlob Oehlenschläger, dansk guldalderdigter og forfatter. (død 1850).

Dødsfald 
 14. februar − James Cook, britisk opdagelsesrejsende (født 1728).

Eksterne henvisninger 

79
1782

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1782 (tal)

Begivenheder 
7. januar - den første kommercielle bank i Amerika åbner (Bank of North America)
18. juni - den sidste kendte heksebrænding i Europa går ud over Anna Göldi fra Glarus i Schweiz. I alt er mindst 40.000 kvinder blevet brændt på bålet under heksejagterne i Europa i det 16. og 17. århundrede

Født 
 11. oktober – Steen Steensen Blicher, forfatter og digter i Vium, Jylland. Død 1848. 
 27. oktober – Niccolò Paganini, italiensk komponist og violinist.

Dødsfald 
 15. februar – Heinrich Carl von Schimmelmann, greve mm. blev stedet til hvile i Wandsbeck uden for Hamborg i et kapel, som han selv havde indrettet. Han døde som Danmarks, måske Nordens rigeste mand
 17. juli – Peter Cramer, dansk maler (født 1726).

Eksterne henvisninger 

82
1787

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808; anden folketælling i Danmark.

Se også 1787 (tal)

Begivenheder 
 Rusland og Tyrkiet går i krig med hinanden
Forordning om fæstebondens retsstilling.

Januar 
 11. januar – William Herschel opdager Uranus-månerne Oberon og Titania

Maj 

 25. maj -  i Philadelphia samles en række delegerede under forsæde af George Washington for at skrive USA's forfatning

Juni 

 8. juni - det forbydes ved lov danske godsejere og forvaltere på egen hånd at straffe bønderne med træhesten

Juli 
 1. juli – Folketælling i Kongeriget Danmark

September 
 17. september – Den amerikanske forfatning underskrives i Philadelphia af 39 ud af 42 delegerede
30. september - sejlskibet Columbia forlader Boston for at sejle verden rundt som det første amerikanske skib

Oktover 
 29. oktober - Sveriges Kong Gustav den 3. skaber panik i den danske kongefamilie, da han uanmeldt dukker op på kongeslottet Christiansborg. Gustav den 3. er krigslysten og søger Danmark-Norges velvilje til en krig mod Rusland. Det får han ikke - kun et svagt formuleret "venskabs-brev"
29. oktober – Mozarts opera Don Giovanni har premiere i Prag

December 
 7. december – Delaware bliver optaget som USA's første stat.
 12. december – Pennsylvania bliver optaget som USA's 2. stat.
 18. december – New Jersey bliver optaget som USA's 3. stat.

Født 
 16. marts – Georg Ohm, tysk fysiker.
 7. april – Isidoro Panduro, Spansk dragon som ender i Danmark under napoleonskrigene. Han dør i 1859. 
 18. november – Jacques Daguerre, opfinder af forløberen til fotografiet. Han dør i 1851
 24. november – Franz Xaver Gruber, østrigsk komponist

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

87
Genevesøen

Genevesøen eller Genfersøen (fransk: Lac Léman eller Lac de Genève; tysk: Genfersee) er den næststørste ferskvandssø i Centraleuropa. Søen er delt mellem Frankrig og Schweiz.

Trivia 
Genevesøen omtales af flere forfattere, bl.a. Julius Cæsar, Henrik Pontoppidan og H.C. Andersen.

Eksterne henvisninger 

Søer i Frankrig
Søer i Schweiz
Japansk kryptomeria

 
Japansk kryptomeria eller japangran (Cryptomeria japonica) eller på japansk sugi (杉), er et stort, stedsegrønt nåletræ med en slank og kegleagtig vækstform. Arten er den eneste i sin slægt. Veddet er højt værdsat i Japan, hvor det bruges som bygningstømmer og til møbler. Kryptomeria kan skades i hårde vintre.

Beskrivelse 
Grenene kan blive nedhængende med opadbøjede spidser. Barken er først grøn og dækket af kloagtige nåle. Derefter bliver den grå med døde, brune nåle, og til sidst er den grå og opsprækkende i smalle strimler. Rigtigt gammel bark består af smalle strimler af den rustbrune underbark.

Knopperne er ikke særligt tydelige, for de ligner småbitte skud. Nålene er ret stive, krumme og kloagtige. Fra hver nål løber en køl ned langs skuddet. Farven er gulgrøn på alle sider. Hunblomsterne er først hængende rosetter fra skudspidserne. Senere retter de sig op og bliver til kuglerunde kogler. Frøene bestøves som regel ikke her i landet, da den kræver fremmed bestøvning.

Rodnettet består af nogle kraftige, dybtgående hovedrødder og talrige, højtliggende siderødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 15 × 6 m (25 × 10 cm/år). Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
Japansk kryptomeria gror i de fugtige bjergskove i Japan og Kina, hvor nedbørsmængden ligger på 3-4000 mm om året, og hvor vintrene er snerige og somrene er regnfulde og varme.

På den nordvestlige side af de stejle toppe, som dannes af den centrale, japanske bjergkæde, og i det nordlige Honshū findes nåleskove, som rummer denne art sammen med bl.a. Betula schmidtii (en art af birk), dværgkristtorn, haveløn, hønsebenstræ, japansk hemlock, japansk røn, japansk thuja, japansk troldnød, penselfyr, Quercus crispula (en art af eg), Rhododendron metternichii og Sol-Cypres

På øen Yakushima findes en oprindelig skov med over tusindårige kryptomerier, der er op til 70 m høje. De gamle eksemplarer – over 1.000 år gamle - kaldes Yakusugi, og dem er der mange af. Det ældste af dem, Jomon Sugi (5,2 m i diameter), anses for at være 2-3.000 år gammelt.

Sorter 
Der findes en del sorter:
 Kryptomeria 'compacta' (Cryptomeria japonica 'Compacta')
 Kryptomeria 'elegans' (Cryptomeria japonica 'Elegans'), Pragt-Kryptomeria, er den mest almindelige sort.
 Kryptomeria 'elegans viridis' (Cryptomeria japonica 'Elegans Viridis')
 Kryptomeria 'globosa nana' (Cryptomeria japonica 'Globosa Nana')
 Kryptomeria 'jindaisugi' (Cryptomeria japonica 'Jindai-sugi')
 Kryptomeria 'monstrosa nana' (Cryptomeria japonica 'Monstrosa Nana')
 Kryptomeria 'rasensugi' (Cryptomeria japonica 'Rasen-sugi')
 Kryptomeria 'vilmoriniana' (Cryptomeria japonica 'Vilmoriniana')
 Kryptomeria 'vilmoriniana gold' (Cryptomeria japonica 'Vilmoriniana Gold')

Anvendelse 
Træet plantes på forsøgsbasis i flere danske skovdistrikter, og de afhøstede kviste sælges som pyntegrønt under navnet: Japangran.

Veddet er højt værdsat i Japan, hvor det bruges som bygningstømmer og til møbler.

Note

Eksterne henvisninger 

Nåletræer
Stedsegrønne
Haveplanter
Cypres-familien
Mastodont

Mastodonterne var en slags elefantlignende snabeldyr med stødtænder i overkæben . Deres meget kraftige kindtænder var måske beregnet til knusning af vedplanter.

De havde en vis lighed med mammutter (Mammuthus), men var ikke nært beslægtede med dem.

Andet 
Mastodont er dannet ud fra græsk μαστός, mastos, "brystvorte" + οδούς, odous, "tand", hvilket refererer til nogle karakteristiske udvækster på deres kindtænder.

Ordet mastodont bruges også i betydningen: "nogen eller noget der er meget stort og uhåndterligt", idet det da menes at være som en mastodont.

Forhistoriske dyr
Snabeldyr
Øresund

Øresund er et stræde beliggende mellem Sjælland og Skåne. Tidligere var Øresund et helt dansk farvand, men danner nu rigsgrænse mellem Danmark og Sverige. Middeldybden angives til ca. 11 meter, men området består af både lavvandede bugter og områder med dybder op til omkring 40 meter på det smalle stykke mellem Helsingør og Helsingborg. Sundet er 118 km langt og 4 til 28 km bredt. Det afgrænses i nord mod Kattegat af en linje fra Gilbjerg Hoved (lidt vest for Gilleleje) til Kullen. Det afgrænses i syd mod Østersøen af en linje fra Stevns Fyr til Falsterbo.

Bundforhold
Bunden er meget forskelligartet, men generelt kan man sige, at de lavvandede områder er domineret af sandbund, og de dybere områder har store mængder af silt og ler. I mindre områder findes desuden stenrev, muslingebanker og blotlagt grundfjeld. Visse steder i Køge Bugt findes nunatakker af undergrundens kalk.
Mellem Amager og Malmø ligger en gammel randmoræne benævnt Drogden Sill, hvor vanddybderne ikke overstiger 10 meter. Denne tærskel er for en stor del styrende for vandgennemstrømningen.
Siden 1932 har bundtrawling været forbudt. Folketinget vedtog i 2021 at bygge et kunstigt stenrev udfor Taarbæk for at øge biodiversiteten.

Vandforhold
Sundet er ansvarlig for ca. 25 procent af vandudskiftningen mellem Østersøen og Kattegat/Nordsøen. Øresund har generelt en nordgående overfladestrøm, der fører brakvand fra Østersøen mod Kattegat. Fra Kattegat strømmer saltvand sydpå langs bunden. De to vandmasser blandes under normale, vindstille forhold ikke, men danner et springlag med en stor gradient, hvad angår salinitet og temperatur. Springlaget ligger sædvanligvis i cirka 10-12 meters dybde. Kun i få situationer vil vinden være kraftig nok til at opblande vandsøjlen og dermed bringe saltvand fra Kattegat til Østersøen.

I stærk regn overvældes kloakker langs Øresund og udleder beskidt vand.

Oprindelsen til navnet 

Forleddet ør(e) betyder en 'gruset strandbred', efterleddet 'sund' betyder et 'smalt farvand'. Navnet betyder altså "Det smalle farvand ved den grusede strandbred".

Større byer ved Øresund 
 Helsingborg
 Helsingør
Hovedstadsområdet 
Storkøbenhavn 
 København
 Køge (ved Køge Bugt)
 Landskrona
 Malmø

Se også 
 Amager
 Peberholm
 Saltholm
 Hven
 Øresundsbroen
 Øresundstold
 Slaget i Øresund
 Øresund Station

Noter 
 

 
Omstridte områder
Naturkanon
Inderbark

Inderbarken eller kambium er nåletræernes og de tokimbladede træers og buskes sekundære vækstlag, som findes mellem veddet og den del af barken, som er af kork. I vækstlaget dannes der nyt ved indad mod forrige års ved, mens der dannes bark udad under den gamle bark. Når planterne har deres tykkelsesvækst placeret yderst, men under barken, medfører det, at barkens omkreds efterhånden ikke passer til veddets omkreds. Derfor revner barken ofte på langs (f.eks. eg og lærk), men problemet kan også løses ved, at gammel bark falder af i flager (f.eks. platan og taks, og nogle få arter klarer at holde barken ung og elastisk, så den forbliver glat (f.eks. bøg og unge træer af ædelgran)

Det er indlysende, at denne vækstmetode giver planterne stor styrke og stabilitet, men det gør også det vigtigste vækstorgan meget udsat. Skader på barken vil altid føre til omfattende svækkelser i vækstlaget på stedet.

Se også 
 Celledeling
 Træbiologi
 Vækstpunkt
 Årring

Botanik
Arboretet (Hørsholm)

Arboretet er en botanisk have kombineret med forskning og uddannelse, der ligger i Hørsholm. Arboretet er en enhed under Skov & Landskab ved Det Biovidenskabelige Fakultet for Fødevarer, Veterinærmedicin og Naturressourcer, Københavns Universitet. Plantesamlingen rummer ca. 2.000 arter og er den største samling af planter og træer i Danmark. Grundlagt i 1936. 

Navnet stammer fra det latinske arboretum – se arboret.

De mange træer er grundlag for fakultetets nationale og internationale forskning i træer og buskes genetiske ressourcer. Denne forskning omfatter dendrologiske, genetiske og genøkologiske forskningsprojekter.

Arboretet tjener desuden undervisningsformål for fakultetets studerende samt som formidlingsaktivitet for offentligheden. Arboretets website er tilknyttet en omfattende database med informationer om mere end 10.000 plantearter.

Arboretet og Forstbotanisk Have har dagligt åbent for offentligheden fra 07.30 til solnedgang; hunde må ikke medtages.

I sommeren 2020 blev der begået hærværk i arboretet af unge mountainbikere, hvor et uberørt vildtremis blev gravet op og træer blev fældet.

Eksterne henvisninger 
 Arboretets officielle website – under Københavns Universitet

Noter 

Parker i Danmark
Forskningsinstitutioner i Danmark
Arboreter
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Hørsholm
Uddannelsesinstitutioner i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Hørsholm Kommune
Botaniske haver i Danmark
Kultur i Hørsholm
Museer ved Københavns Universitet
Okkergul pletvinge

Okkergul pletvinge (Melitaea cinxia) er en sommerfugl i Takvingefamilien. Den er temmelig almindeligt udbredt i nogle dele af Europa, Nordafrika og østpå gennem Lilleasien og tempereret Rusland til Amur. I Danmark findes den især i Jylland og langs Sjællands nordkyst. Okkergul pletvinge er gået meget tilbage i det 20. århundrede. Arten ses på tørre overdrev, hvor larven især lever af lancetbladet vejbred.

Beskrivelse

Kilder 

 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle. Gyldendal 1996. .
 Okkergul pletvinge på lepidoptera.dk

Galleri 

Pletvinger
Danmarks dagsommerfugle
Mørk pletvinge

Mørk pletvinge (Melitaea diamina) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den er især udbredt i Mellemeuropas bjergegne og østpå til Centralasien. I Danmark fandtes den indtil 1982 på fugtige skovenge. Larven lever på arter af planten baldrian. Den har været helt forsvundet fra Danmark i en årrække, men der har fra 2013 været en del observationer igen.

Beskrivelse

Kilder og eksterne henvisninger 

 Wikispecies:Melitaeina
 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle. Gyldendal 1996. .

 Mørk pletvinge på lepidoptera.dk

Galleri 

Pletvinger
Danmarks dagsommerfugle
Den sidste nadver (Leonardo)

Den Sidste Nadver er et vægmaleri af Leonardo da Vinci for hertug Ludovico Sforza, kaldet "Il Moro".
 
Maleriet fremstiller Den Sidste Nadver som beskrevet i Bibelen.

Maleriet på 460 x 880 cm findes i klosteret Santa Maria delle Grazie i Milano. Leonardo da Vinci indledte arbejdet i 1495 og afsluttede det i 1498. Leonardo brugte lang tid på at finde de rette modeller til apostlene. Abbeden blev utålmodig og klagede til Ludovico Sforza. Leonardo svarede, at han kunne gøre maleriet færdigt hurtigere, hvis abbeden ville sidde model til Judas.

Den Sidste Nadver blev malet på en tør væg (al secco) i stedet for på våd kalk, så det er ikke en fresko. På grund af maleteknikken har værket ikke modstået tidens tand, og allerede 20 år efter færdiggørelsen viste det tegn på nedbrydning. Det har siden det 16. århundrede gennemgået flere restaureringer, den seneste tog 22 år. Den 28. maj 1999 kunne værket atter ses.

Maleriet skildrer det øjeblik, hvor Jesus forkynder, at en af hans tolv disciple vil forråde ham. En detalje ved maleriet er, at apostelen til højre for Jesus, traditionelt apostlen Johannes, har feminine træk. En teori, der først publiceredes i The Templar Revelation, hævder, at denne skikkelse i virkeligheden er Maria Magdalene (se udsnitsforstørrelsen). Teorien optræder som et centralt element i Dan Browns roman Da Vinci Mysteriet, hvor den bruges til at underbygge den påstand, at Leonardo da Vinci var overhoved for den hemmelige orden Sions Priorat. Kunsthistorikere insisterer på, at skikkelsen forestiller apostlen Johannes, der gerne i samtiden skildredes med drengede eller feminine træk, men det er i det hele taget karakteristisk for mange af Leonardos malerier, at figurerne er meget kønsneutrale.
Mellem de to apostle til højre for Johannes (til venstre for betragteren), ses en kniv holdt af en tilsyneladende herreløs hånd. Armen kan være et symbol på Judas' forræderi.

Den sidste nadver blev i 1980 optaget på UNESCO's liste over verdenskulturarv.

Eksterne henvisninger 

University of Montreal (2010, April 1). Leonardo Da Vinci's 'The Last Supper' reveals more secrets. ScienceDaily. Retrieved April 6, 2010 

Verdensarvsområder i Italien
Malerier af Leonardo da Vinci
Hedepletvinge

Hedepletvinge (Euphydryas aurinia) er en sommerfugl som lever i Europa og Asiens tempererede egnes vådområder. I Danmark var den meget udbredt i det 19. århundrede, men findes nu kun i Nordjylland. Her lever den især i grænseområdet mellem tørre og fugtige områder på næringsfattig bund, fx mellem heder og tørvemoser.

Beskrivelse

Underarter 
 Euphydryas aurinia aurinia  
 Euphydryas aurinia banghaasi (Seitz, 1908).
 Euphydryas aurinia barraguei (Betz, 1956)  
 Euphydryas aurinia beckeri (Lederer, 1853)  
 Euphydryas aurinia bulgarica (Fruhstorfer, 1916)  
 Euphydryas aurinia debilis Oberthür, 1909  
 Euphydryas aurinia ellisoni (Rungs, 1950)  
 Euphydryas aurinia laeta (Christoph, 1893) 
 Euphydryas aurinia provincialis (Boisduval, 1828)

Livscyklus 
Hedepletvinge har i Danmark flyvetid i første halvdel af juni. Larverne overvintrer i et fælles, kompakt silkehylster og er udvoksede i maj, hvor de forpupper sig. Nogle uger senere klækker den voksne sommerfugl.

Foderplante 
Hedepletvinges larve er specielt glad for djævelsbid (Succisa pratensis), men kan også leve af ærenpris eller gedeblad i mangel af bedre.

Se også 
 LIFE ASPEA – et projekt for forbedring af levevilkårene for hedepletvingerne.

Eksterne henvisninger 
 Fund i Danmark (Fugleognatur.dk)
 Hedepletvinge på Lepidopterologisk Forenings Danmarks Dagsommerfugle på nettet
 ASPEA projektet – Hedepletvinge på naturstyrelsen.dk

Kilder

Litteraturhenvisninger 
 Farndon, John: Sommerfugle og natsværmere, 1999.
 Stoltze, Michael: "Guldalderlandskabets sommerfugl", Naturens Verden, nr. 1/1999, vol. 82, side 2-9.
 Stoltze, Michael: Danske dagsommerfugle. Gyldendal 1996. .

Pletvinger
Danmarks dagsommerfugle
Danske arter i Habitatdirektivet
Foranderlig blåfugl

Foranderlig blåfugl (Plebejus idas) er en sommerfugl i blåfuglefamilien. Den er udbredt i store dele af Europa, Asien og Nordamerika. Den kan i Danmark ses på heder og i højmoser i det meste af Jylland, på Bornholm og på Nordsjællands kyst. Den har tidligere været udbredt på Lolland-Falster, Fyn, Midtsjælland og Østjylland, hvorfra den nu er forsvundet. Til forskel fra den lignende argusblåfugl findes foranderlig blåfugl også på steder med høj lyng. Sommerfuglen har et tæt forhold til myrer.

Arten blev første gang videnskabeligt beskrevet af Carl von Linné i 1761.

Udseende 
Foranderlig blåfugl har smallere sort søm, men ligner ellers både argusblåfugl og astragelblåfugl (Plebejus argyrognomon), der dog ikke findes i Danmark. Hunnens overside varierer fra brun til mere eller mindre blå, men er i Danmark oftest brun med blåt rodfelt og orange pletter i sømfeltet.

Livscyklus 
Foranderlig blåfugl er i Danmark på vingerne fra juli til august. Ægget overvintrer og klækker i april. Larven lever på planter af hedelyng og ærteblomstrede. Den ses ofte omgivet af myrer fra slægten Formica. Puppen er som hos argusblåfugl fundet i myrereder.

Larvens foderplanter 
Foranderlig blåfugls larve er i Danmark fundet på hedelyng, almindelig kællingetand, visse og andre ærteblomsterede.

Kilder/henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 270-272.
 Roland Gertsmeier: Hvilken sommerfugl er det, 1988.
 Lars Trolle/Birgitte Rubæk Sommerfugle, 1999.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika .

Blåfugle
Danmarks dagsommerfugle
Argusblåfugl

Argusblåfugl (Plebejus argus) er en sommerfugl i familien Blåfugle. Den er vidt udbredt i Europa og Asien. I Danmark findes den især i Jylland på heder med lave lyngplanter. Arten overvintrer som æg, der klækker i april. Larven lever i Danmark af hedelyng og klokkelyng. Sommerfuglen er nært knyttet til myrer, og larven forpupper sig ofte i myrereder. Den voksne sommerfugl ses flyve fra juni til august.

Arten blev første gang videnskabeligt beskrevet af Carl von Linné i 1758.

Udseende 
Argusblåfuglens han har blå overside, mens hunnen i Danmark har brun overside. Den ligner meget foranderlig blåfugl, men hannen har lidt bredere sort vingesøm, der indadtil er uskarpt afgrænset og hunnens overside (i det mindste i Danmark) mangler næsten altid udbredt blå bestøvning i rodfeltet, hvilket ses hos hunner hos foranderlig blåfugl. Undersiden er hos begge køn lys med kraftige sorte pletter og orange sømfelter med sorte øjepletter, der har metalglinsende pupiller. Vingefanget varierer fra 20 til 31 millimeter, og der forekommer ofte dværgformer med vingefang ned til 15 millimeter.

Kilder 

 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle. Gyldendal 1996. .

Blåfugle
Danmarks dagsommerfugle
Sortbrun blåfugl

Sortbrun blåfugl (Aricia artaxerxes) er en sommerfugl af Blåfuglefamilien. Den er udbredt i Europa, Nordafrika og Asien. I Danmark findes den få steder i landet, bl.a. i bevokset klit langs Vendsyssels nordvestkyst, men er i øvrigt almindelig i resten af Norden. Arten ligner meget rødplettet blåfugl, men er lidt større med svagere tegninger. I Danmark lever larven af sortbrun blåfugl af planten blodrød storkenæb. Den flyver i en enkelt generation årligt og kan ses i juni og juli.

Arten blev første gang videnskabeligt beskrevet af den tyske zoolog Johan Christian Fabricius i 1793.

Kilder/Henvisninger 

Blåfugle
Danmarks dagsommerfugle