alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Italiensk (sprog)

Italiensk tilhører de romanske sprog, som alle er udviklet fra latin. Se bl.a. også spansk, portugisisk og fransk.

Italiensk er officielt sprog i Italien og Schweiz (især kantonerne Ticino og Grigioni), foruden i Vatikanstaten og mikrostaten San Marino. Desuden er der store emigrantgrupper i for eksempel USA og Canada, der har italiensk som modersmål eller andetsprog. Italiensk tales af cirka 64 millioner mennesker i verden.

Sproghistorie 
Talesproget i det gamle Rom og i provinserne må tidlig have begyndt at skille sig fra den latinske standard. Efterhånden som Romerriget gik i opløsning og produktionen af skriftligt materiale gik kraftig ned, havde latin ikke nogen indflydelse på talesproget længere. Dermed udviklede talesproget sig ukontrolleret, og ændrede sig kraftigt. Blandt andet blev det komplicerede kasussystem i latin brudt fuldstændigt ned, og intetkøn forsvandt fra sproget. 
Fra 1000-tallet begyndte der at blive skrevet poesi og sange på mange af halvøens dialekter. Stor litteratur opstod i Firenze og Toscana på 1200-1300-tallet, skrevet af forfattere som Dante, Petrarca og Boccaccio. Dermed fik toskansk en forrang frem for andre dialekter, og blev med tiden accepteret i størstedelen af det italiensktalende område som korrekt sprog. Det er bemærkelsesværdigt at denne proces pågik samtidig med at Italien var opdelt i mange små og større stater.

Kilder

Litteratur

Eksterne henvisninger
Morten Lange

Knud Morten Lange (født 24. november 1919 i Odense, død 10. november 2003) var en dansk politiker (først i DKP og senere SF), forfatter og professor i botanik ved Københavns Universitet.

Efter at have været medlem af Danmarks Kommunistiske Parti var Lange i 1959 med til at stifte Socialistisk Folkeparti og blev i 1960 valgt til Folketinget. Han tilhørte partiets reformatoriske fløj og var for eksempel i modsætning til sine partifæller tilhænger af kernekraftens indførelse i Danmark. 

I 1976 opgav han folketingsarbejdet efter at være blevet valgt som rektor for Københavns Universitet, en post som han i 1979 tabte. Lange var internationalt kendt som svampeekspert og udgav flere bøger om emnet. Hans far Jakob var også mykolog.

Standard-auktorbetegnelse for arter beskrevet af Morten Lange: M.Lange

Eksterne henvisninger 
 

Tidligere folketingsmedlemmer fra SF
Rektorer ved Københavns Universitet
Botanikere fra Danmark
Politikere fra DKP
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Faglitterære forfattere fra Danmark
Personer fra Odense
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Mykologer fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Alumni fra Københavns Universitet
Tenochtitlán

Tenochtitlán var hovedstad i det aztekiske rige og var bygget på en ø i Texcoco-søen i, hvad der nu er det centrale Mexico. Byen blev ødelagt i 1520'erne af spanske conquistadorer, Mexico City blev opført som erstatning, og det meste af Texcoco-søen blev gradvist afvandet. Tenochtitlán var før spaniernes ankomst en af verdens største byer, med op til 200.000 indbyggere.

Mange forskellige stammer nåede frem til søens bredder uden at slå sig ned permanent og uden at etablere kulturer, som var vigtigere end andre kulturer i den sydøstlige del af det nutidige Mexico. Først da aztekerne kom dertil fra vest, fik området sin store betydning.

Aztekerne kom dertil ifølge en gammel legende, som havde profeteret, at de ville finde et sted til deres nye by, hvor en mytisk åbenbaring ville blive opfyldt: en ørn, der åd en slange, mens den sad på en kaktus. Aztekerne oplevede åbenbaringen i et område, der den gang var en lille, sumpet ø i Texcoco-søen. Det afskrækkede dem ikke, og de opfandt chinampa-systemet til udtørring af området ved at lave små jordlodder, hvor de fremstillede al den mad, de havde brug for. Da tilstrækkeligt med land var udtørret, begyndte de at bygge. Tenochtitlán (byens navn på sproget nahuatl) blev grundlagt i 1325.

En blomstrende kultur udviklede sig, og aztekernes rige begyndte at dominere andre stammer over hele Mexico. Øen blev løbende udvidet, efterhånden som Tenochtitlán voksede, og endte med at blive den største og mest magtfulde by i Mesoamerika. Der blev etableret kommercielle handelsruter, hvor varer fra fjerne egne som den Mexicanske Golf, Stillehavet og måske endda Inkariget blev fragtet ad.

Byen var forbundet til fastlandet med en række brede dæmninger med broer. En række kanaler løb gennem byen, så alle bydele var tilgængelige både til fods og ved hjælp af kano.

Efter en oversvømmelse af Texcoco-søen blev byen under Kejser Ahuitzotl genopbygget i en stilart, der gjorde den til én af de prægtigste byer nogensinde i Mesoamerika.

Den spanske conquistador Hernán Cortés ankom til Tenochtitlán den 8. november 1519. Den aztekiske hersker Moctezuma II, troede, at Cortés var den tilbagevendte gud Quetzalcoatl og bød ham velkommen med stor pomp. Nogle af conquistadorerne havde været så vidt omkring som Venedig og Konstantinopel, og mange af dem sagde, at Tenochtitlán var en lige så stor og flot by som nogen anden by, de havde set.

Cortés og hans mænd erobrede byen den 13. august 1521 efter flere års kamp, som ødelagde det meste af den. Resten af byen blev enten ødelagt, nedtaget eller begravet, efterhånden som Mexico City blev bygget ovenpå.

Aztekerne
Mexico City
Oldtidsbyer
Calgary

Calgary er en by i Canada med 1.096.833 indbyggere (per maj 2011) i den sydlige del af provinsen Alberta.

Byen ligger ca. 80 km fra Rocky Mountains og besøges af mange skiløbere på vejen til Banff, som er en af de store skisportsbyer.

Erhvervslivet i byen er i høj grad baseret på udvinding af råolie og naturgas. Artumas Group, der har hovedsæde i byen, er noteret på Oslo Børs, og arbejder med olieeftersøgning i Tanzania og Mozambique.

Som en del af byens cowboykultur fejres der "Calgary Stampede" hvert år i to uger med rodeo. Endvidere var byen vært for vinter-OL 1988.

Om vinteren (november-februar) er gennemsnitstemperaturen på -6,4° C. Om sommeren (juni-august) er gennemsnittet på 15,2° C. Den årlige nedbør er 418,8 mm, hvoraf 326,4 mm falder som regn og 92,4 mm som sne.

Nord for byen ligger der Calgary International Airport, der også modtager skiløbere og turister til Rocky Mountains.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Bystyrets officielle hjemmeside
-dømme

-dømme, som benyttet i forbindelser som kejserdømme, kongedømme, fyrstedømme, hertugdømme, jarledømme, pavedømme, bispedømme, præstedømme og herredømme med flere, er af urnordisk oprindelse og betyder myndighed.

Orddelen har fællesgermansk oprindelse i det dom, der på engelsk er blevet til deem, og dansk er blevet til bedømme eller dom, men er meget tidligt forgrenet ud fra denne betyding, til selvstændigt at betyde forbillede, vidnesbyrd – efter alt at dømme – til i ældre middeldansk døme at have betydningen myndighed eller myndighedsområde.

Myndighedsområdet er således ikke relateret til den dømmende magt specifikt, og for en del styreformer med magtdeling, dækker -dømme reelt andre former for magt end netop den dømmende.

Det dom der benyttes i eksempelvis Domkirke er ikke relateret, da det kommer fra latin, domus, der betyder hus – i denne sammenhæng, Guds hus, ej heller dkal det forveksles med f.eks. ejendom der er et relativt nyt ord, dannet fra det tyske eigentum.

Bibliografi 
 Politikens Etymologisk Ordbog, 2000, 

Sprog
Dømme
Varmemesterbeskæring

Varmemesterbeskæring eller flødebolleklipning er den slags beskæring af buskadser, som en ikke gartneruddannet alt for ofte foretager: et vandret eller halvkugleformet snit, foretaget én eller flere gange om året. Begrebet er opfundet af Willy F. Hansen. I dag hvor varmemestre, eller som de hedder: ejendomsassistenter, har en uddannelse bag sig, forekommer den slags ikke længere fra deres side. Begrebet har imidlertid sat sig fast og er næppe til at udrydde.

Flødebolleklipning bygger på den misforståelse, at planter kan "lære" at vokse på en bestemt, ønskværdig måde, når man bare gentager den samme behandling tit nok. Det forholder sig – desværre – lige modsat: planterne er tvunget til at følge den besked, der er nedlagt i deres arveanlæg, og de vil gøre det, så snart mishandlingen ophører.

Denne form for beskæring er uhensigtsmæssig, da den forhindrer planternes naturlige udvikling. Dette kan forhindre blomstring og evt. frugtdannelse. Enkelte arter, som f.eks. Almindelig Buksbom er velegnede til figurklipning, og bliver undertiden klippet til meget fantasifulde former. I den anden ende af spektret findes bl.a. Have-Forsythia, som berøves sin blomstring og kun danner en stritter af lange tynde skud ved en årlig studsning. Langt de fleste buske skal i stedet forynges ved, at man tager de ældste grene og skærer dem af ved jorden, så de kan få lys og luft til at blomstre og udvikle frugt.

Havedyrkning
Fart

Fart er et udtryk for, hvor lang distance et objekt i bevægelse tilbagelægger pr. enhed tid. Den fysiske dimension for fart er længde (afstand, normalt betegnet med bogstavet s) divideret med tidsenhed (normalt betegnet med t), og følgelig bliver den afledte SI-enhed for fart (v) m/s (meter pr. sekund). Fart er det samme som "speed" på engelsk.

Fart er en skalar og angives derfor altid som et tal, og dette tal fortæller alene hvor langt objektet flytter sig pr. tidsenhed, i modsætning til hastighed, som er en vektor der angiver både hvor hurtigt objektet bevæger sig, og i hvilken retning. Er hastigheden 90 kilometer i timen lige mod nord, så er farten 90 kilometer i timen. I almindelig tale forveksles de to begreber ofte, så der f.eks. tales om høj hastighed, når der menes høj fart.
Det kan således også forekomme, at man har en negativ hastighed, men her vil farten stadig være positiv.

Ændring af hastigheden kaldes acceleration, der ligesom hastigheden er en vektor (altså retning og størrelse). Farten er "længden" af hastighedsvektoren og er således en skalar (altså retningsløs). Herved kan man beregne den retningsløse acceleration som ændringen af farten pr. tidsenhed.

Enheder 
 Meter per sekund, (forkortes: m/s), hvilket er SI-enheden
 Kilometer i timen, (forkortes: km/h eller km/t., ofte brugt i daglig tale)
 Miles per hour, (forkortes: mph, imperialt hastighedsmål)
 Knob, (sømil per time)
 Mach, hvor Mach 1 er lydens hastighed; Mach n er n gange så hurtigt.

1 m/s = 3,6 km/t.
1 mph = 1,609 km/t.
1 knob = 1,852 km/t. = 0,514 m/s
Mach 1 = 343 m/s (=lydens hastighed under normale omstændigheder) = 1.234,8 km/t.

For at udregne sin fart i km/t. behøver man en distance og en tid. Tallene skal omregnes til km og min. Eksempel hvis du er 2 timer om at løbe 20 km. Er du 120 min om at løbe 20 km (2 timer × 60 = 120 min). Hvis du er 120 sek om at løbe 0,2 km er du 2 min om at løbe 0,2 km (120/2 = 2 min)

1 m= 0,001 km
1 km= 1000 m

Eksempel: 5 km/30 min×60= 10 km/t.

Eksempel: 220 km/40 min×60= 330 km/t.

Se også 
 Hastighed

Fysik
Klassisk mekanik
Fysisk størrelse
843



Begivenheder 

 Ved Traktaten i Verdun opsplittes frankerriget i tre dele: en vestlig del (det senere Frankrig), en midterdel (det senere Burgund) og en østlig del, der danner det Tysk-Romerske Rige.

43
Propaganda

Propaganda er et systematisk forsøg på at påvirke folk ved at kommunikere bestemte holdninger, vinkler og perspektiver. Det bruges især om politiske og religiøse idéer.

Ordet kommer af latin propagare = udplante, udbrede, "det, der bør udbredes".

I 1622 grundlagde pave Gregor 15. "la Congregatio de Propaganda Fide" (= den gejstlige orden for udbredelse af den katolske tro) med det formål at udbrede katolicismen.
 
Propaganda benyttes til at præsentere et budskab som den hele og fulde sandhed, mens den i virkeligheden har en skjult dagsorden. Det kendes fra reklamer.

Propaganda kan udnytte følelser som angst, had, glæde og stolthed. Joseph Goebbels spillede på det tyske folks følelser før og under den anden verdenskrig med opfordring til "den totale krig", mens Churchill i maj 1940 meget realistisk forespejlede sin befolkning "blod, slid, tårer og sved" i den kommende krig.

I 1944 udsendte det norske pressedirektorat under Nasjonal Samling et direktiv om, at "propaganda" fra da af skulle have den modsatte betydning: "Ordet propaganda" benyttes ofte i forkert betydning. Det indskærpes derfor, at ordet kun skal bruges om sand oplysning, mens vore modstanderes virksomhed skal benævnes agitation, hetzkampagne, løgnmeldinger o.l. Ordet "løgnpropaganda" indeholder en selvmodsigelse og skal derfor ikke benyttes." At propaganda skulle defineres som sand oplysning, blev dog af kort varighed.

I 1948 lavede Carl Th. Dreyer en propagandafilm om trafiksikkerhed for Rådet for Sikker Trafik, som hed De nåede færgen.

Noter

Litteratur 
 Thymian Bussemer: Propaganda. Konzepte und Theorien. Wiesbaden: Verlag für Sozialwissenschaften, 2005, .
 Noam Chomsky, Edward Herman: Manufacturing Consent. The Political Economy of the Mass Media. New York: Pantheon Books, 1988. 
 Patrick Conley: Der parteiliche Journalist. Berlin: Metropol, 2012. .
 Paul Rutherford: Weapons of Mass Persuasion. Marketing the War Against Iraq. Toronto: University of Toronto Press, 2004.

Eksterne henvisninger 

Kommunikation
Politik
Iltsvind

Der opstår iltsvind i havet, når vandet bliver over 21,5 °C varmt. Iltsvindet varer også ved, selvom temperaturen falder, alt efter hvor meget vandet røres rundt, og hvor meget iltfattigt slam, der har samlet sig på bunden.

Iltsvind rammer ofte de danske kyster i foråret, men specielt i sensommeren. Iltsvind skyldes en eutrofiering med stofferne kvælstof og fosfor. Overskuddet af gødning fører til, at der dannes store mængder alger. Når algerne dør, falder de til bunds, hvor bakterier bruger ilt på at nedbryde dem. Algeopblomstringen bliver særligt kraftig, når

 der er for mange næringsstoffer i havet. 
 der sker temperaturstigning i vandet. 
 der ingen vind er til at omrøre havet. 

Såvel industri som husholdninger og landbrug bærer en del af ansvaret for, at der er for mange næringsstoffer i havet. For industriens vedkommende er der tale om udledning af affaldsstoffer. For husholdningerne drejer det sig om spildevandets indhold af kvælstof fra afføring og urin og om fosfater fra vaskevand. For landbruget er problemet, at der gødes mere, end afgrøderne på markerne kan bruge, sådan at det resterende flyder ud i havet.

I det øverste vandlag er der ganske vist ilt, for algerne producerer også ilt vha. fotosyntesen. Det er ved bunden, det går galt. Værre bliver det, når der dannes en skilleflade/springlag i vandsøjlen. En skilleflade dannes pga. den store temperaturforskel mellem overfladevand og bundvand. Forskellig saltholdighed i overfladevand og bundvand kan også øge risikoen for, at der opstår springlag. Overfladevand og bundvand blandes ikke, når der er et springlag, og derfor vil bunden forblive iltfattig, indtil efterårets storme sætter ind og "blander" vandet. Ved ekstreme tilfælde af iltsvind kan der dannes et såkaldt "liglagen" som gør bunden helt hvid. Liglagen skyldes svovlbakterier, som lever af kemosyntese på grundlag af den svovlbrinte, der bobler op fra bunden. Det sker kun ved ekstreme tilfælde af iltsvind, men desværre er det ikke så sjældent et fænomen.

Litteratur

Kilder/referencer

Se også 

 Død zone
 Streeter-Phelps
 Søens onde cirkel

Økologi
Vandforurening
Korsage

En corsage eller korsage betegner en stram, stropløs overdel til kvinder. Den kan være del af en dragt eller fungere som undertøj. En korsage er afstivet så den samtidig kan erstatte en BH, men er i modsætning til et korset ikke stiv nok til at forme kroppen.

Den er designet til at løfte barmen, stramme taljen ind og presse maven flad. En corsage kan enten snøres på ryggen eller lukkes med hægter.

Kilder og eksterne henvisninger 

 Korsett oder Corsage? Das sind die Unterschiede (hentet 1. oktober 2015)

Korsettering
Enrico Dalgas

Enrico Mylius Dalgas (døbt Heinrich D. Dalgas) (født 16. juli 1828 i Napoli, død 16. april 1894 i Aarhus) var en dansk officer og vejingeniør, medstifter af Det danske Hedeselskab i 1866 og selskabets første direktør i årene 1866-1894.

Han var efterkommer af en huguenotfamilie, der flygtede fra Frankrig i 1685.

Tipoldefaderen Antoine Dalgas udvandrede til Schweiz og først med bedstefaderen Jean Marc Dalgas (1756-1811) kom Dalgas-familien til Danmark. Bedstefaderen var præst ved den reformerte kirke i Fredericia. Bedstefaderen var gift med en borgmesterdatter fra Eberfeld i Tyskland.

Enrico Dalgas blev som sin ældre broder Carlo Dalgas født i Napoli som søn af konsul Jens Antoine Dalgas og Johanne Thomine født de Stibolt.

Enrico Dalgas var en af de ledende kræfter bag tilplantningen af heden (men ikke dens opdyrkning, der var i fuld gang længe inden Dalgas' tid). Han er ofte tillagt sentensen:

"Hvad udad tabes, skal indad vindes", som blev formuleret af digteren H. P. Holst.

I 1855 blev han gift med Marie Magdalene Christiane Købke, datter af oberstløjtnant Niels Christian Købke (1793-1849). Sønnerne Christian Dalgas blev direktør i Hedeselskabet, og Frederik Dalgas blev direktør for Den kongelige Porcelainsfabrik.
En tredje søn Ernesto Dalgas skrev de meget roste og stadig aktuelle filosofiske værker "Lidelsens Vej" og "Dommedags Bog".

Enrico Dalgas blev Ridder af Dannebrog 1864, Dannebrogsmand 1867, Kommandør af 1. grad af Dannebrog 1887 og modtog Fortjenstmedaljen i guld i 1875. Dalgas Avenue i Aarhus, Dalgasgade i Herning, Dalgasgade i Aalborg og Dalgas Boulevard på Frederiksberg samt Dalgasgade i Fjerritslev er opkaldt efter ham.

Han har beskrevet sin families og sin egen historie i bogen Familien Dalgas, Slægtregister fra 1685 til 1891 med Beretninger om Familiens Medlemmer og mine egne Livserindringer (1891). Værket er tilgængeligt online på det Kongelige Bibliotek.

Værker 
 Oversigt over hederne i Jylland, 1866.
 Geografiske billeder I og II, 1867-68.
 Vejledning til træplantning, 1871.
 Den dybe reolpløjning, 1872.
 En hederejse i Hannover, 1873.
 Anvisning til anlæg af småplantninger, 1875 og 1883, i alt 50.000 eksemplarer.
 Hedemoser og Kærjorder, 1876.
 Om engvandring, 1877.
 Om plantning i Jylland, 1877.
 Hederne og deres kultivering, 1878.

Mindesmærker

Referencer 

 E. M. Dalgas biografi fra Det Danske Hedeselskab 
 
 En hedereise i Hannover (1873) af Enrico Dalgas findes i digital udgave via Internet Archive

Eksterne henvisninger 
 

Danskere i 1800-tallet
Officerer fra Danmark
Kommandører af Dannebrog
Modtagere af Fortjenstmedaljen i guld
Enrico
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Forstmænd fra Danmark
Rigsdansk

Rigsdansk (også rigsmål) er den standardiserede form for dansk, især brugt om talesproget. Den præcise definition er et omdiskuteret emne. Én formulering beskrivet det som de ordformer i dansk som ikke er begrænset til bestemte geografiske områder.

Tidligere var det den eneste variant af dansk der var tilladt i radio og tv. Siden 1970'erne er rigsdansk svækket, samtidig med at de danske dialekter i stigende grad har nærmet sig rigsdansk.

Omkring 1500 udviklede der sig en fælles dansk skriftssprogsnorm i kancelliet og ved hoffet. Den tog udgangspunkt i de dialekter der taltes af borgerskabet i København og Malmø og blev derfor primært baseret på sjællandsk med en vis påvirkning fra skånsk. Det fik også betydning for udviklingen af et dansk standardsprog at den første danske bibeloversættelse blev udfærdiget af nordsjællænderen Christiern Pedersen, hvis skriftsprog var påvirket af Hillerød-dialekten..

En udbredt definition på rigsdansk er et dansk der ikke røber hvorfra den talende kommer. Denne definition udelukker i praksis de højsprogs-varianter af dansk der tales i købstæderne såvel som nutidens københavnsk fra at være rigsdansk, selv om disse varianter stort set ikke adskiller sig fra det traditionelle rigsdansk i andet end sætningstonen og vokalernes åbningsgrader. Føres definitionen ud i sin yderste konsekvens, findes der kun meget få rigsdansktalende i Danmark. En mere frugtbar definition accepterer derfor en vis spændvidde i sproget.

Rigsdansk er under alle omstændigheder ikke statisk, men et sprog i rivende udvikling, ikke mindst på det lydlige område:

 r er blevet vokaliseret efter vokaler.
 Vokalen a er blevet lukket ("fladt")
 Kort o er blevet åbnet (= å).
 De fleste vokaler er blevet åbnet betydeligt efter og foran r; modsætningen mellem e/æ og a er blevet ophævet i lukket stavelse foran dentaler og labialer, f.eks. ret = rat, kræft = kraft.
 Forskellen mellem korte og lange vokaler er blevet ophævet foran blødt d.

Der er en voksende forskel på den danske retstavning og den aktuelle udtale af sproget, mere end på nabosprogene svensk og norsk. Retstavningen blev lagt fast i det 19. århundrede (med mindre revisioner i løbet af det 20.), men den grunder sig på en praksis der har været nogenlunde konstant siden det 16. århundrede.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Det Danske Sprog- og Litteraturselskab
 http://videnskab.dk/sporg-videnskaben/hvorfor-blev-kobenhavnsk-den-rigsdanske-dialekt 

Dansk sprog
Danske dialekter
Homonym

Homonymer er to eller flere ord, der staves og/eller lyder ens, men har forskellig betydning.

Homonymer kan inddeles i 3 grupper, dog med et vist overlap.
 Ord der både staves og lyder ens. Et eksempel er 'søm', der både kan være det, man slår i med en hammer, og en syning i et stykke tøj.
 Homofoner er ord, der lyder ens.
 Homografer er ord, der staves ens.

Lægevidenskab 
Ordet anvendes også inden for øjensygdomme, hvor det angiver en synsdefekt, som findes i et enkelt synsfelt homonym hemianopsi.

Biologi 
Er også når samme slægtsnavn optræder både som dyre- og plante-slægt.

Der findes omkring 100 homonymer. Når der er så mange så skyldes det at latin har et begrænset ordforråd og antallet af slægter så stort.

Eksempler på homonymer 
 Bakke
 Køre baglæns
 Forhøjning
 En plade eller en flad holder
 Kæbe på skruestik
 Ryge på en pibe
 Stå bag noget (bakke op)

 Bøsse
 Homoseksuel mand
 Et glat- og dobbeltløbet gevær
 Beholder (fx kirkebøsse, sparebøsse)
 At forsyne med en bøsning

Eksempel på homonymsætning 
 Bar barbar-bar-barbar bar bar barbar-bar-barbar: En nøgen barbar, som gerne besøger barer for barbarer, gik omkring bærende på en anden nøgen barbar-bar-barbar.

Se også 
 Semantik

Ordtyper
Troper og stilfigurer
Homofon

Homofoner er ord, der staves forskelligt, men udtales ens.

Eksempler 
Her er nogle eksempler på homofoner anført efter udtale:

 [ˈlɑjə]
 "leje" (underlag til at ligge på, seng, rulle)
 "lege" (flertal af "en leg")
 "lege" (at deltage i en leg)
 [ˈvεˀɐ̯]
 "vær" (bydeform af "at være")
 "hver" ("enhver", alle medlemmer i en gruppe enkeltvis betragtet)
 "vejr" (vejrlig, vind-, temperatur- og nedbørsforhold)
 "værd" (værdi, pris, anseelse

Se også 
 Homonym, homograf
 De musikalske satsteknikker homofoni og generalbas

Ordtyper
Homograf

Homografer er ord, der staves ens, men har forskellige betydninger og eventuelt, men ikke nødvendigvis, forskellige udtaler.

For eksempel bliver ordet 'dør' udtalt på to forskellige måder i sætningerne:
 Man kan gå ind ad en dør.
 Jeg dør af grin.

Liste 
 træk-vinde – træ-kvinde
 vand-ret – van-dret
 planet - planét
 grafen - grafén
 lidt (af lide) - lidt (en lille smule)
 tog (datid af tage) - tog (jernbanetog)
 moden (fx tøjmode) - moden (moden frugt)
 beton (lavet af bl.a. cement) - beton (betone noget)
 selen (værnemiddel) - selen (grundstof)

Litteratur

Se også 
 Homofon
 Homonym
 Onomatopoietikon

Ordtyper
Lingeri

Lingeri er finere tøjdele samt tilbehør til beklædning. I dag er lingeri nærmest udelukkende undertøj specifikt til kvinder. Afledt af fransk linge 'lærred' og latin linum 'hør'. Lingeri udtales "langeri(e)" hvor det sidste "e" er meget blødt.

I dag kan lingeri være eksempelvis: 

 BH, top.
 BH sæt (BH og trusser).
 Natkjoler, chemise. 
 Trusser, G-streng, underbukser.

Historisk betegnelse 
Indtil 50'erne betød "lingeri" finere tøjdele, blandt andet det der er dag kaldes "accessories". Der er dog en klar lighed med betydningen i dag, da det også dengang var en betegnelse for at fremstå ekstra flot, tiltrækkende og til en vis grad erotisk - dog under helt andre kulturelle normer. Derfor kunne en særlig flot damefrakke i fremstående farver og former være kategoriseret som damelingeri, og særlig pæne og moderne skjorter være en del af herrelingeri. Hertil var det typisk også under herrelingeriet at der var fremstillet pænere butterflys, slips, seler, dekorative stokke, piber, cigaretetuier m.m. som blev solgt som pynt og tilbehør til at fremstå særlig pæn. I damelingerieafdelingen var der netop også det finere undertøj, som lingeri kendes udelukkende for i dag. Her ville det typisk være pænere, måske "mindre skjulende" natkjoler i eksempelvis silke samt korsetter m.m.

Bedre herre- og drengetøjsforretninger havde ofte også en herrelingeri-afdeling, og skiltede med det. Ordet var altså dengang hverken associeret til et enkelt køn, eller begrænset til den direkte erotiske del af beklædningen, hvor lingeri i dag som regel forstås som kvindeundertøj af erotisk eller romantisk karakter.

Se også 
 Selvsiddende strømper
 Korsage
 Strømpebånd
 Hofteholder
 Bodystocking
Flere historiske fotografier af forretninger med lingeri findes hos "kbhbilleder.dk" - udgivet af Kultur- og Fritidsforvaltningen, Københavnsk Kommune.

 Herrelingeriafdeling hos Illum 1904.
 Herrelingeriudstilling hos Magasin du Nord 1939
 Damelingeriudstilling hos Magasin du Nord 1934-36

Referencer

Eksterne henvisninger
Svensk hønsebær

 
Svensk hønsebær (Cornus suecica) eller blot hønsebær er en 10-25 cm høj urt, der vokser i hedemoser og krat.

Beskrivelse 
Svensk hønsebær er en vintergrøn flerårig urt med en tæppedannende vækstform. Stænglerne er glatte og oprette. Bladene er modsatte og helrandede med buede strenge. Blomstringen sker i maj-juli, hvor man ser de bittesmå blomster sidde samlet i tætte, endestillede hoveder. De fire højblade lige under hovedet er hvide og tæt samlede, sådan at blomsterhoved og højblade tilsammen danner én "blomst". Frugterne er samlefrugter, der består af mange, saftige stenfrugter med hver én kerne.

Rodnettet består af jordstængler og trævlerødder. Planten breder sig kraftigt ved underjordiske udløbere.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,25 x 1 m (25 x 5 cm/år), heri ikke medregnet planter, dannet ved udløbere.

Voksested 
Svensk hønsebær er udbredt cirkumpolart, og den foretrækker lysåbne voksesteder på fugtig, sur bund. I Norrpada Skærgård, som ligger 16 km sydvest for Söderarms fyr, dvs. i den nordlige del af den stockholmske skærgård, findes arten på en eng sammen med bl.a. almindelig skjolddrager, almindelig tranebær, kragefod, kærsvovlrod, mosebølle, multebær, rundbladet soldug, smalbladet kæruld og tuekæruld

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Hvide blomster
Surbundsplanter
Kornel
Raunkiærs eg

Raunkiærs eg (Spareegen, den brændte eg) er en kæmpeeg fra omkring 1770 i Jægersborg Dyrehave og har en stamme med en omkreds på over syv meter. Den er opkaldt efter botanikeren Christen C. Raunkiær som foretog undersøgelser over Dyrehavens ege.
Træet kaldes også Spareegen, fordi den efter en konkurrence i 1953 blev valgt som den eg, som bedst svarede til Sparekasseforeningens bomærke. 

Der er flere Spareege rundt omkring, eksempelvis ét på en kirkegård ved Rude ved Skælskør på Sjælland i et område tilhørende grevskabet Holsteinborg, men kunstnerens forbillede er altså træet i Jægersborg Dyrehave. Den unge kunstner var nemlig uddannet i København og havde trænet i Jægersborg Dyrehave.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Raunkiærs Eg (Egen mellem Dalvej og Chausseen i Jægersborg Dyrehave (Lyngby-Taarbæk Kommune)) ved Dansk Dendrologisk Forening

Navngivne træer i Danmark
Dyrehaven
Linnæa (art)

 
Linnæa (Linnaea borealis) eller nordisk linnæa er en krybende dværgbusk, der i Danmark vokser i nåletræsplantager. Blomsterne dufter fint – især i skumringen. Det er en udbredt opfattelse, at Linné opkaldte planten efter sig selv. I virkeligheden var det den nederlandske botaniker Jan Frederik Gronovius, der gav den navnet til Linnés ære.

Beskrivelse 
Linnæa er en dværgbusk med en krybende vækst. Skuddene kan blive meterlange, sådan at én plante dækker et stort område som et tæppe. Knopperne sidder modsat og er skjult i bladhjørnerne. Bladene er kortstilkede og runde til ovale med groft, rundtakket rand. Oversiden er rynket, men blank og mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn.

Blomstringen sker i juli, og blomsterne sidder på særlige, blomsterbærende skud fra bladhjørnerne. Skuddet spaltes ved toppen, sådan at det bærer to endestillede blomster. De er tragtformede og hængende med hvidrosa yderside og gul- eller rødspættet inderside. Frugterne er nødder, der er indesluttet i klæbrige højblade.

Rodnettet er spinkelt og består af trævlerødder, som dannes alle steder, hvor grenene har jordkontakt.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,10 x 0,20 m (10 x 20 cm/år). Bemærk, at disse tal kun gælder den unge, etårige plante. Ved hjælp af udløberne bliver den med tiden adskilligt bredere.

Voksested 
Arten er nøje knyttet til nåleskove med mosbund (se Taiga). Til gengæld er den cirkumpolar, når man ser på den geografiske udbredelse. I Danmark fandtes den ikke, før nåletræsplantagerne blev gamle nok. Nu findes den sjældent i plantager i både Jylland, på Sjælland og Bornholm.

I litauiske skove med skovfyr som dominerende eller meddominerende art findes Linnæa sammen med bl.a.: alm. engelsød, guldblomme, cypresulvefod, enblomstret vintergrøn, flad ulvefod, grenet edderkopurt, hjertebladet fliglæbe og rød skovlilje..

Note

Kilder 
 Den virtuella floran: Linnæa 
 Frederiksen, Rasmussen og Seberg: Dansk flora, 2006

Eksterne henvisninger 

Planter i Danmark
Planter i Norden
Hovedbeklædning

En hovedbeklædning er en beklædningsgenstand, der bæres på hovedet. Formålet kan rangere fra hjelme, der tjener til beskyttelse mod skade, over huer og hatte, der beskytter mod omgivelserne, for eksempel vinterkulde eller solens strålingsvarme. Atter andre hovedbeklædninger kan tjene til udsmykning, enten som et udslag af mode eller med religiøse eller rituelle formål.

Hovedbeklædninger 

 Baret
 Bowlerhat
 Cowboyhat
 Fascinator / Hatinator
 Fedora
 Fez
 Hardee hat
 Hjelm
 Jernhat
 Hue
 Kasket
 Klaphat
 Krone (hovedbeklædning)
 Narrehat
 Sombrero
 Trilby
 Høj hat (tophat)

Se også 
 Bronzealderguldhat
 Philippi Samling

Eksterne henvisninger

 

zh:帽子
IC

IC er en forkortelse med flere forskellige referencer:

 IC (integreret kredsløb)
 Intercity, type af tog.
Ethel Granger

Ethel Granger (12. april 1905 – 1982) var rekordholderen inden for stramme korsetter med en omkreds på 33 cm i taljen den 18. juni 1959. Til trods for at hun gik i så stramme korsetter, fik hun senere seks børn, så hun havde tilsyneladende ikke taget skade af det.

Kilder 
 Uddrag fra "Fashion and Fetishism"  

Kropsforandring
Korsettering
Det danske mindretal i Sydslesvig

Det danske mindretal i Sydslesvig eller danske sydslesvigere er betegnelsen for de danske/dansksindede i Sydslesvig syd for den dansk-tyske grænse. Mindretallet omfatter i dag cirka 50.000 tyske statsborgere med dansk identitet (danskere med tysk pas).

Historie 

Mindretallet opstod efter genforeningen i 1920, da den sydlige del af Slesvig med op til 20.000 dansksindede forblev under tysk styre , mens Nordslesvig kom til Danmark. Historien går dog tilbage til før den anden slesvigske krig i 1864, hvor Danmark mistede hele Sønderjylland til Preussen. Befolkningen i den sydlige halvdel af Slesvig (bortset fra Flensborg) var på det tidspunkt overvejende tysksindet, men der blev talt dansk (angeldansk, fjoldemål og 
mellemslesvigsk) som hverdagssprog ned til Husum, Slesvig by og Slien indtil år 1800. Grænsen mellem dansk og tysk befolkning gik i middelalderen lidt nord for Ejderen omtrent mellem Husum og Egernførde. 

Historiker og rigsarkivar Johan Peter Noack har været stærkt engageret i forskning vedrørende grænseregioner, og emnet for hans doktordisputats fra 1989 var Det Danske Mindretal i Sydslesvig 1920-1945. Han har før og siden skrevet om tilhørsforhold samt om Nord- og Sydslesvig.

Institutioner 
De danske sydslesvigere står for en del institutioner i regionen. Dansk Skoleforening driver eget skolevæsen med 46 danske skoler. Blandt dem er også de to danske gymnasier Duborg-Skolen i Flensborg og A.P. Møller Skolen i Slesvig by. Lidt syd for Flensborg ligger Jaruplund Højskole. Dansk Centralbibliotek driver centralbiblioteket i Flensborg og fire folkebiblioteker. Desuden findes Dansk Kirke i Sydslesvig, Dansk Sundhedstjeneste, dagbladet Flensborg Avis og mange kulturelle foreninger. 

Den største forening er Sydslesvigsk Forening (SSF) med cirka 14.000 medlemmer. De danske idræts- og ungdomsforeninger samles i Sydslesvigs danske Ungdomsforeninger (SdU). Politisk bliver de danske og frisiske sydslesvigere repræsenteret af Sydslesvigsk Vælgerforening (SSV eller SSW). Det sydslesvigske Samråd er organisationernes samarbejdsorgan. 

De danske årsmøder i Sydslesvig er en årlig tilbagevendende festweekend i starten af juni med arrangementer i hele regionen. 

Den danske støtte til Sydslesvig administreres af det af Folketinget udpegede Sydslesvigudvalg. Dertil kommer en række folkelige, danske foreninger i Kongeriget, som støtter det danske mindretal, såsom Grænseforeningen, Slesvig-Ligaen og Sydslesvigsk Udvalg af 5. maj 1945.

Dansk Generalkonsulat Flensborg blev oprettet i 1920 med det specielle formål at varetage det danske mindretals opgaver og interesser, og derved adskiller det sig fra generalkonsulaterne i Hamborg og München. Derudover er Danmark repræsenteret ved en ambassade i Berlin.

Se også 
 Det tyske mindretal
 Nordfrisere og Nationale frisere

Eksterne henvisninger 
 Sydslesvig.de 
 Sydslesvigsk Forening 
 Folketingets Sydslesvigudvalg: Det danske mindretal i Sydslesvig 
 Danmarkshistoriens leksikon: Det danske mindretal i Sydslesvig 1920-

Referencer 

Slesvig-Holsten
Tyngdeacceleration

Tyngdeaccelerationen er den acceleration et legeme undergår, når det påvirkes af gravitation.

Værdier for tyngdeaccelerationen 
Den vedtagne standardværdi for normal-tyngdeaccelerationen på Jordens overflade er:

Den faktiske, lokale tyngdeacceleration varierer dog. Således vil fx en person, der vejer 75 kg på jordoverfladen ved ækvator, veje knap 75,4 kg på jordoverfladen på en af planetens poler (90° nord eller syd fra ækvator); dvs. omkring en halv procent mere selv om personens masse er den samme. Årsagen hertil er, at Jorden ikke er en perfekt kugle, men buler gradvist ud fra polerne mod ækvator, hvor afstanden  til Jordens centrum er lidt større end ved en af polerne.

Tyngdeaccelerationen i Danmark er .

På Månen er den lokale tyngdeacceleration ca. , eller omkring 1/6 af Jordens, og på meget små himmellegemer som fx småplaneter er den lokale tyngdeacceleration så lille, at en astronaut kan være i fare for at svæve bort ved at gøre et hop.

Newtonsk tyngdeacceleration 

Ifølge Newtonsk gravitation påvirker alle legemer hinanden med en kraft:

hvor
  er kraften.
  er det ene legemes masse.
  er det andet legemes masse.
  er afstanden mellem de to legemer.
  er en enhedsvektor.
  er den universelle gravitationskonstant, som er en proportionalitetskonstant.

Ifølge Newtons anden lov gælder generelt:

hvor  er accelerationen. Kombineres de to udtryk, ses det, at tyngdeaccelerationen  af legemet med massen  er givet ved:

Det ses, at accelerationen er uafhængig af . Legemer der bevæger sig lokalt i et tyngdefelt - dvs. hvor  kun ændres meget lidt - oplever også en approksimativt konstant tyngdeacceleration. Det er fx tilfældet tæt på Jordens overflade og er beskrevet af Galileis faldlov:

hvor  er en konstant, og minustegnet angiver, at ting falder nedad.

Den lokale tyngdeacceleration kan også skrives som

hvor
  er legemets radius (målt i meter)
  er højden over legemets overflade (målt i meter)

Noter

Eksterne henvisninger 
 Video om at måle tyngdeaccelerationen

Gravitation
Energilagring

Energilagring er det at gemme energi i en eller anden form, så den senere kan anvendes.

Fremtidig energilagringsmetode 
I fremtiden kan det tænkes at man kan gemme energien i brint (besværligt at gemme) eller ætanol (ugiftigt, miljøvenligt og let at opbevare).

Mulige former for energilagring 
 Mekanik
 Inertimoment. Energi kan gemmes i inertimoment i form af et roterende svinghjul.
 Kinetisk energi:
 Økse, Rambuk, Hammer
 Potentiel energi:
 Gravitationel energi
 Dæmning. Den store mængde vand som er bag dæmningen, er potentiel energi der er lige til at tappe til mekanisk energi via en turbine eller vandmølle.
 Bornholmerur (kukur?). Gemmer potentiel energi i ét eller flere tunge lodder.
 "pælebanker", Guillotine.
 Gravity Power Module Kombinér det med en slags frit fald sikring som i elevatorer – lås det monstertunge stempel fast – så fås (næsten) langtids tabsfri energilagring.
 Fjeder – I "gamle" dage skulle armbåndsure "trækkes" op. Optrækningen skulle stramme fjederen (mekanisk energi) i uret. For hver gang armbåndsuret svingede torsionsoscillatoren, blev der givet en lille mængde energi fra fjederen.
 Armbrøst, bue, blide, bjørnefælde, muldvarpefælde, musefælde, hoppestylte.
 Anvendes i nogle legetøjsbiler, som kan trækkes op.
 Elastik – Anvendes til afsendelse af små legetøjs fly og raketter. Andre legetøjsfly har en elastik som trækkes op med fingrene via propellen.
 Elektricitet
 Superleder. Elektrisk energi kan gemmes i en superleder i flere år.
 Elektrisk kondensator, ultrakondensator, nano-kondensator (f.eks. aerogel-baseret) – Er god til korttidslagring og kan normalt tåle høje strømstyrker (=hurtig op- og afladning); mindre end 1 sek.
 Elektrisk spole – Er god til korttidslagring og kan normalt tåle høje strømstyrker (=hurtig op- og af"fluxning?"); mindre end 0,1 sek. Anvendes f.eks. i SMPS.
 batterier.
 Termodynamik
 Trykforskel
 Lagertype: trykluftsflaske, trykkedel.
 Trykluft anvendes i mange toges døråbning- og lukningsmekanisme. Anvendes også til trykluftsbor og sømpistol. De gamle damplokomotiver og dampmaskiner havde et korttidslager i trykkedlen.
 Temperaturforskel – jordvarme, varmepatron.
 Kernefysik:
 Antistof (fysik)
 Kemisk:
 Brintpille
 Akkumulator (elektrisk)
 Ethanol → brint → Brændselscelle
 Majskolber kan omdannes til kulstofbriketter, som kan lagre metangas.
 Biologisk
 ATP (Adenosintrifosfat)
 ADP (Adenosindifosfat)
 AMP (Adenosinmonofosfat)
 Glykogen
 Stivelse
 Fedtstof

Kilder/referencer

Se også 
 CO2-neutral energilagring
 Energioverførsel

Eksterne henvisninger 

 energystorage.org 
 battery energy storage system

 
Lagring
Kinetisk energi

Kinetisk energi eller bevægelsesenergi er den energi, som legemer i bevægelse besidder. Der kræves en vis energi for at bibringe stillestående legemer en vis fart, og tilsvarende skal denne energi fjernes fra legemet igen (for eksempel ved hjælp af en bremse, som almindeligvis omsætter energien til varme) hvis man ønsker at standse legemet igen.

Ordet "kinetisk" stammer oprindeligt fra græsk og betyder "bevægelse".

Se evt. Newtons 3 love.

Beregning af kinetisk energi 
For legemer i lineær bevægelse (for eksempel køretøjer) afhænger den øjeblikkelige kinetiske energi Ekin af legemernes masse m samt deres fart, eller "størrelse af hastigheden" v:

For roterende legemer (for eksempel hjul) med inertimomentet I og vinkelhastigheden ω er den kinetiske energi Ekin givet ved:

Når f.eks et pendul sættes i svingninger fra yderposition vil dets potentielle energi blive omdannet til kinetisk energi idet det bevæger sig. Når det når midten, og derfor bevæger sig mod næste yderposition vil dets kinetiske energi langsomt blive omdannet til potentiel energi indtil det standser.

Et legeme der bliver hævet op vil lagre potentiel energi i sig, som derefter bliver udløst som kinetisk energi når legemet bliver sat i bevægelse. Jo højere legemet bliver løftet, des mere potentiel energi bliver der lagret, og des mere kinetisk energi vil der komme når legemet bliver sat i bevægelse (des mere potentiel, des mere kinetisk, des højere fart).

Relativistisk kinetisk energi 
I speciel relativitetsteori har alle legemer med masse en hvileenergi givet ved masse-energi-ækvivalensen:

hvor  er lysets hastighed. For et objekt i bevægelse er den totale energi :

hvor  er lorentzfaktoren:

Den kinetiske energi er dermed forskellen:

hvilket ved lav hastighed () stemmer over ens med det klassiske udtryk for kinetisk energi. Det kan vises ved at lave en Taylor-ekspansion,
.

Bog 
 Elvekjær, Finn & Nielsen, Børge Degn (1994): Fysikkens verden (bind 1): Energi - elektriske kredsløb. København, Gads Forlag.

Se også 
 Energi
 Potentiel energi ("beliggenhedsenergi")
 Mekanisk energi ("summen af den potentielle og kinetiske energi")
 Fysik
 Vindenergi

Inerti
Mekanisk energilagring
Energiformer
Bevægelse (fysik)
William Kemmler

William Francis Kemmler (født 9. maj 1860 – død 6. august 1890) var en amerikansk købmand og morder, som var den første nogensinde til at blive henrettet i den elektriske stol. Det skete i Auburn fængslet i New York den 6. august 1890.

I beruset tilstand havde Kemmler myrdet sin samleverske Matilde "Tillie" Ziegler med en økse i et regulært blodbad. Efter drabet gik han upåvirket til den nærmeste saloon for at drikke videre. En anden version fortæller at han gik til naboen og fortalte at han havde slået Tillie ihjel og han ville blive hængt for det.

Eksterne henvisninger 

Avisdækningen  af Kemmler henrettelse 

Personer fra USA
Personer henrettet i elektrisk stol
Statens Veterinære Institut for Virusforskning

Statens Veterinære Institut for Virusforskning er et forskningsinstitut for vira.

Instituttet var tidligere placeret på øen Lindholm i Stege Bugt mellem Sjælland og Møn. Omkring 2016 overflyttedes aktiviteterne fra DTU til KU og Statens Seruminstitut. Arbejdet med oprensning af laboratorier på Lindholm fortsætter dog.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Statens Veterinære Institut for Virusforskning 

Vira
Forskningsinstitutioner i Danmark
Potentiel energi

Potentiel energi (også kaldet beliggenhedsenergi) er oplagret energi. Fx kan man lagre potentiel energi i et klassisk system ved at flytte et legeme modsat en konservativ kraft såsom tyngdekraften. Hvis legemet slippes, vil kraften få legemet til at bevæge sig tilbage igen - den potentielle energi omdannes derved til kinetisk energi. Til daglig oplagrer man altså potentiel energi, hver gang man løfter noget, men potentiel energi frigives, hver gang noget falder ned.

Beregning af potentiel energi 
Generelt gælder, at hvis legemet skal flyttes fra en position  til en anden position , alt imens legemet påvirkes af en kraft hvis størrelse  afhænger af legemets øjeblikkelige position , så udveksles der en vis energimængde :

Konstant kraft 
Hvis den kraft der skal overvindes er konstant, er hver længdeenhed Δs man flytter legemet (i retningen direkte imod kraften) ensbetydende med en konstant energimængde :
,
hvor  er legemets masse i kg, og  er den lokale tyngdeacceleration – og  måles i meter.
Dette gælder for eksempel lokalt i et tyngdefelt, herunder Jordens: Så længe man nøjes med at flytte legemet nogle få kilometer (set i forhold til de ca. 6.300 km der er til Jordens tyngdepunkt), kan man uden nævneværdige regnefejl gå ud fra at tyngdekraften er konstant over hele den strækning legemet flyttes.

Gravitation 
I forbindelse med f.eks. himmelmekanik kan man ikke bruge ovenstående generalisering om det lokale tyngdefelt, men må beregne den potentielle energi  i absolutte mål som:
,
hvor  og  er masserne af de to legemer, der flyttes i forhold til hinanden,  er afstanden imellem legemernes tyngdepunkter, og  er den universelle gravitationskonstant.

Potentiel energi i en fjeder 
En fjeder der opfylder Hookes lov for en sådan, udøver en vis trækkraft hvis størrelse er proportional med den afstand x fjederen strækkes (eller sammenpresses) fra sin hvilestilling. Proportionalitetsfaktoren k kaldes i denne sammenhæng for fjederkonstanten for den pågældende fjeder.
Dette princip benyttedes som "depot" for mekanisk energi i gamle dages mekaniske ure, og den potentielle energi Epot i fjederen beregnes som:

Bog 
 Elvekjær, Finn & Nielsen, Børge Degn (1994): Fysikkens verden (bind 1): Energi - elektriske kredsløb. København, Gads Forlag.

Se også 
 Potential (fysik)

Gravitation
Klassisk mekanik
Mekanisk energilagring
Energiformer
Tay Rail Bridge

Den første Tay Bridge over fjorden Tay ved Dundee i Skotland var en kassebro med en enkeltsporet jernbane. Broen blev færdiggjort den 31. maj 1878.

Den første Tay Bridge (set mod nord)

Broens gennemsejlingsfag styrtede sammen en stormfuld morgen 28. december 1879. Ved sammenstyrtningen forsvandt også et tog med seks personvogne – 75 passagerer og togets personale (i alt ca. 80 personer) omkom.

Den anden Tay Rail Bridge blev færdig i 1887 og er stadig i brug.

Se også 
 Tay Bridge-ulykken

Link 
 Tay Bridge and associated lines (North British Railway)

Broer i Skotland
Hookes lov

Hookes lov er en klassisk mekanisk model, som bruges til at beskrive den kraft , som en fjeder trækker eller trykker med, når den er deformeret en vis strækning  fra sin hvilestilling. Hookes lov siger, at:

hvor  er en proportionalitetsfaktor, som for Hookes lovs vedkommende kaldes for den pågældende fjeders fjederkonstant. Af formlen kan det udledes, at den fysiske dimension for fjederkonstanten er kraft pr. længdeenhed, og følgelig bliver SI-enheden for fjederkonstanten N/m (newton pr. meter).

Hookes lov kan også udtrykkes ved den elastiske potentielle energi
,
der svarer til arbejdet udført på fjederen for at forskyde den en afstand  fra hvile.

Et system, der følger Hookes lov, kan generelt kaldes for en harmonisk oscillator.

Materialeegenskab 
Generaliseret gælder Hookes lov, når Youngs modul  for et materiale er konstant. Med  kan Hookes lov skrives som:

hvor  er tøjningen/den relative forlængelse, og  er spændingen, hvilket vil sige den pålagte kraft delt med tværsnitsarealet. Denne skrivemåde har den fordel, at Youngs modul er uafhængig af materialets dimensioner.

Kildehenvisninger 

Kontinuumsmekanik
Sjipkapasset

Sjipkapasset er et pas, der ligger i godt 1300 moh., i den bulgarske del af Balkanbjergene. Passet var skueplads for voldsomme kamphandlinger under den russisk-tyrkiske krig i 1877-78. Til trods for disse kampes blodige omfang var den tilbagevendende melding i de kommunikeer, der udgik fra zar-styrkernes hovedkvarter: "Alt roligt i Sjikapasset", mens soldaterne hverken rykkede frem eller tilbage.

Et maleri af Vasilij V. Veresjagin (1877), "Skobelev ved Sjipka", viser passet og de faldne.

Et andet maleri hedder "Gravene ved Sjipka".

Bjergpas
Bulgariens geografi
Teokrati

Teokrati betyder "gudsstyre" eller "gudsvælde" og kommer af de græske ord theós – Gud og kratia – styre og er en styreform baseret på religion, hvor den politiske magt ligger hos en religiøs klasse, almindeligvis præsteskabet i statsreligionen, som ikke står til ansvar over for folket, men over for religionens gud(er) e.l. Som regel udgår lovgivningen fra religionen og tolkning af de religiøse skrifter er vigtig i retsdannelsen. Hvis der er tale om et sådant præstevælde, kan det også benævnes hierokrati eller ekklesiokrati.

Religiøse bevægelser, som stræber efter teokrati er eksempelvis Islam, Jehovas Vidner, Rastafari og Bahá'í. I Johannes' Åbenbaring forudsiges Tusindårsriget, hvor Jesus vil styre verden egenhændigt.

Kristne teokratier 
Jean Calvin søgte at indføre teokrati i Genève i midten af 1500-tallet.

Vatikanstaten (den Hellige Stol) betragtes som et  teokrati i og med at staten styres af paven, mens man afventer Jesu genkomst. Under Francos fascistiske diktatur havde Spanien teokratiske træk.

Muslimske teokratier 
Efter den islamiske revolution 1979 er Iran et islamisk  teokrati. Under Talebanstyret betragtedes Afghanistan ofte som et teokrati, men dette er blevet omdiskuteret. Derudover er mange mellemøstlige stater der har Islamisme som statsideologi at betragte som  teokratier. Eksempler på dette kunne være Saudi Arabien.

Tibet 
Tibet var før den kinesiske invasion i 1950 et lamabuddhistisk  teokrati.

Styreformer
Politik og religion
Fly (flertydig)

Fly kan hentyde til flere artikler:

 Fly – en flyvemaskine.
 Militærfly – er flyvemaskiner, der er konstrueret med et militært formål.
 Fly (by) – en landsby i Fly Sogn, Viborg Kommune.
 FLY (digtergruppe) – en digtergruppe fra Odense, stiftet 2004.
 Per Fly − en dansk filminstruktør.
 F.L.Y. - et band fra Letland.
 The Fly - en film fra 1986.

Fly er endvidere en gammel form for ordet "flygte"; det kendes fra første vers i Kong Christian stod ved højen Mast.