alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Akronym

En initialforkortelse, et initialord, eller et akronym er et ord, en særlig slags forkortelse, dannet af ords eller orddeles forbogstaver.

DISA og NATO er eksempler på forkortelser, der er akronymer og henholdsvis er dannet af begyndelsesbogstaverne i henholdsvis Dansk Industri Syndikat Aktieselskab og North Atlantic Treaty Organisation.

Efter denne definition er en forkortelse ikke et akronym hvis den indeholder forstavelser og/eller forkortelsespunktum(mer).

Eksempler på ordforkortelser, der ikke er akronymer, tæller Benelux, f.eks. og bl.a. for henholdsvis for Belgien Nederland Luxembourg, for eksempel og blandt andet.

Rekursive akronymer 
Et rekursivt akronym er et særligt akronym, hvor en del af akronymet står for akronymet selv (eksempel: GNU står for GNU is not Unix).

I typografisk design sættes akronymer med såkaldte kapitæler; store bogstaver (majuskler) skrevet i samme højde som de små bogstaver (minuskler).

Se også 
 Akrostikon – særlig digttype, hvor versenes begyndelsesbogstaver danner en egen mening
 Forkortelser

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Acronymfinder.com – stort opslagsværk over akronymer og forkortelser

 
Ordtyper
Konger af East Anglia

Årstallene skal tages med forbehold

East Anglia styre:
Wehha 
Wuffa (søn af Wehha) 571-578 
Tyttla (søn af Wuffa) 578-593 
Raedwald (søn af Tyttla) 593-617 
Eni (søn af Tyttla) 617-618 
Eorpwald (søn af Raedwald) 618-628 
Ricbert 628-631 
Sigebert (St.) (søn af Raedwald) 631-634 
Egric (søn af Eni) 634-635 
Anna (brodersøn af Raedwald) 635-654 
Aethelhere (broder af Anna) 654-655 
Aethelwold (broder af Anna) 655-664 
Ealdwulf (brodersøn af Aethelwold 664-713 
Aelfwald (broder af Ealdwulf) 713-749 
Hun 749-? (fællesskab) 
Beorna 749-c.758 (fællesskab) 
Alberht 749-? (fællesskab) 
Aethelred c. 758-779 
Aethelberht (St.) 779-794 

Under Mercia styre 794-796 

East Anglian styre:
Eadwald 796 

Under Mercia styre 796-827 

East Anglia styre:
Aethelstan 827-839 
Aethelweard 839-855 
St. Edmund 855-870 

Under-Konge under Vikingernes Styre 
Oswald 870-876 
Aethelred 876-879 

Vikingernes Styre: 
Guthrum I (Aethelstan, Gorm den Gamle) 879-890 
Guthfrith (Hardicnut / Canute / Guthred) ca. 881- 895 (or 896) 
Eric (søn af Guthrum) ca. 890-902
Æthelwold 902-902
Guthrum (Gorm den Yngre) II 902-918

Under styre af Wessex fra 918

Se også
https://www.wikipedia.org/wiki/Lists_of_incumbents
Den forhistoriske danske kongerække

Jernalder
Angelsaksiske monarker
Vikingetid
ISDN

ISDN er en forkortelse for Integrated Services Digital Network.

ISDN er især benyttet som standard for digital telefonforbindelse for tale og data. Som sådan var ISDN en overgang omfattet af TDC's forsyningspligt, men forsyningspligten ophørte før 2016 som en del af den teknologiske udvikling.

Privat brug
ISDN til privat brug er i 2020 kraftigt aftaget. Til privat brug brugtes typen ISDN2 eller BRI (Basic Rate Interface), hvor 2 B-kanaler (B for "Bearer") er til rådighed. Kanalerne kan anvendes til lyd eller data. De to kanaler betyder, at der kan føres 2 kommunika­tions­strømme på samme tid på samme enkelte abonnentlinje.

Ud over B-kanalerne rummer ISDN2 en D-kanal (D for Data) til styring af kommunikationen - herunder opkaldssignalering. B-kanalerne har hver en båndbredde 64 kbit/s, mens D-kanalens båndbredde er 16 kbit/s.

Erhvervsmæssig brug
PRI (Primary Rate Interface) eller ISDN30 anvendtes især af virksomheder og indeholder 30 B-kanaler på hver 64 kbit/s

Digital telefoni
Datatransmission
DSL

DSL har flere betydninger:
 Damn Small Linux – et styresystem til computere: en Linux-distribution
 Danske Skov- og Landskabsingeniører – en dansk fagforening
 Det Danske Sprog- og Litteraturselskab – et dansk videnskabeligt selskab
 Digital subscriber line – teknikker, som giver mulighed for bredbåndsopkobling til internettet over det almindelige telefonnets kabler
 Domain-specific language – inden for softwareudvikling en fællesbetegnelse for et sprog tilpasset til en opgavetype (domæne)
 Dødsboskifteloven – regler om skifte af dødsbo
Digital subscriber line

Digital Subscriber Line (ofte forkortet DSL) er teknikker, som giver mulighed for bredbåndsopkobling til internettet over det almindelige telefonnets kabler – et enkelt snoet ledningspar.

Eksempler på DSL-teknologier (undertiden kaldet xDSL) omfatter:
 ADSL (Asymmetric Digital Subscriber Line)
 G.lite
 G.SHDSL (ITU-T-standardiseret udgave af tidligere proprietære SDSL)
 HDSL (High Bit Rate Digital Subscriber Line)
 IDSL (ISDN Digital Subscribe Line, en data-only ISDN variant)
 ISDN (ældre end betegnelsen DSL)
 RADSL (Rate Adjusted Digital Subscriber Line)
 SDSL (Symmetric Digital Subscriber Line, en standardiseret version af HDSL)
 VDSL (Very high speed Digitial Subscriber Line)

Eksterne henvisninger 
 Broadband over DSL Tutorial 
 DSL Forum, a promotional trade organization for the ADSL industry 
 DSL HOWTO for Linux 

Datatransmission
ISP

ISP har flere betydninger:
 Internet Service Provider – organisation som formidler adgang til internet.
 Pensionskassen for teknikum- og diplomingeniører – almindeligvis forkortet ISP
 Specific Impulse (Isp) – Effektivitet for raket og jetmotorer
Modem

Modem er en sammentrækning af modulation og demodulation. 

Et stykke computerudstyr, som omsætter computerens digitale oplysninger til lyd (modulation) og omvendt. Når oplysningerne er på lydform, kan de sendes over det almindelige telefonnet. På den måde kan man koble en computer til internettet ved hjælp af de almindelige telefonkabler. Betegnelsen anvendes også om ADSL-udstyr (bredbånd), som kan være med en indbygget router, men dette er ikke en selvfølge. Det er en udbredt misforståelse at det kun er på dialupforbindelser at betegnelsen er modem.

Se også 
 Internetudbyder
 Router

Eksterne henvisninger 

 modemhelp.org

Telekommunikationsapparater
Netudstyr
Demodulation
Kvantiserede modulationstyper
Robert Koch

Heinrich Hermann Robert Koch (født 11. december 1843, død 27. maj 1910) var en tysk læge og bakteriolog.
Han er især kendt for opdagelsen af den bakterielle årsag til miltbrand (Bacillus anthracis, 1877), tuberkulose (Mycobacterium tuberculosis, 1882) og kolera (Vibrio cholera, 1883).

I 1905 modtog han nobelprisen i medicin.

Han grundlagde Das Königlich Preußische Institut für Infektionskrankheiten , som senere blev omdøbt til Robert Koch-instituttet.

Henvisninger 

Læger fra Tyskland
Nobelprismodtagere i medicin
Tuberkulose
Nobelprismodtagere fra Tyskland
Bakteriologer
Tyskere i 1800-tallet
Tyskere i 1900-tallet
19. juni

19. juni er dag 170 i året i den gregorianske kalender (dag 171 i skudår). Der er 195 dage tilbage af året.

Gervasius dag. Blev sammen med sin bror Protasius henrettet som martyr, af den romerske feltherre Astasius omkring år 100 i Milano.

Dage i juni
20. juni

20. juni er dag 171 i året i den gregorianske kalender (dag 172 i skudår). Der er 194 dage tilbage af året.

 Sylverius dag. Pave i Rom i 536, der blev uvenner med kejser Justinian og kejserinden, fordi kejserinden ville have ham til at udnævne en ikke-kristen til biskop i Konstantinopel. Han nægtede, blev dræbt og fik senere status som martyr.

 Det er FNs Internationale flygtningedag.

Dage i juni
Ravnebanner

Ravnebanneret, Ravneflaget eller bare Ravnen,  (Oldnordisk: hrafnsmerki; Middelengelsk: hravenlandeye) var et flag båret af forskellige vikingehøvdinger og andre skandinaviske herskere i løbet af 9., 10. og 11. århundrede. Flaget var, som afbildet i nordiske illustrationer, groft trekantet med en afrundet yderkant, hvor der hang frynser. Formen minder om de "vejrhaner", som var på vikingernes langskibe.

Flaget var rødt eller rødgult med et anker langs overkanten. I flaget var der en sort eller mørkeblå ravn, og langs kanterne var der en bort.
Ravnen kan være et symbol på Odin, der ofte blev afbildet med sine to ravne Hugin og Munin. Dette skulle skabe frygt blandt fjenden, da man påberåbte sig Odins magt.

Det berettes, at flaget blev brugt af Regnar Lodbrog og hans sønner samt af Knud den Store og Harald Hårderåde.

Om flaget Ravnen sagde man, at når den slog med vingerne, så spåede det sejr for danerne.

Moderne brug 
Ravnefanen bruges stadig i dag som fanen for Gardehusarregimentet 1/I Panserinfanterist kompagni.

Se også 
 Dragemærket (=:en:Dacian Draco?)
 Regnar Lodbrog

Eksterne henvisninger 
Asernes æt – Historien om Ase-folkets vandring fra Ásaland via Garðaríki og Saxland til Ódinsey – af Flemming Rickfors: Ravnefanen Citat: "...Det første der må slås fast er, at Ravnefanen ikke var et universalt flag for vikingerne..."

Vikingetidens kultur
Danmarks historie
Karplanter

Karplanter (Tracheobionta) er en stor gruppe af planter. Denne gruppe bliver ikke brugt ofte taksonomisk, da den er i konflikt med det nuværende system. 

Ulvefodsplanter (Lycopodiophyta)
Pteridophyta
Psilotopsida
Marattiopsida
Padderok-klassen (Equisetopsida, tidligere: Sphenopsida)
Bregne-klassen (Polypodiopsida, tidligere: Pteropsida eller Filicopsida)
Frøplanter (Magnoliophyta, tidligere: Spermatophyta eller Spermatopsida)

I tidligere klassifikationer var bregner, padderokplanter og ulvefodsplanter grupperet sammen som Karsporeplanter. Blandt de Karplanter der ikke er frøplanter, anses ulvefodsplanterne som de mest primitive.

Links 
Tree of Life: Land Plants 
ITIS
Flora Dania: Download gratis højopløselige billeder af danske potteplanter fra Billedbanken
Welcome to the PLANTS National Database
Common Ferns And Fern-Ally Species 
A Classification of the Ferns and Fern-Allies; uses frames  Citat: "...This classification differs radically from the old traditional scheme...This is provisionally my own scheme, drawn from several different sources, although leaning heavily on the recent cladistic publication of the American Fern Society...."
 By Michael Hassler (Germany) and Brian Swale: Checklist of ferns of the World – World Ferns and Fern Allies listed 

Plantetyper
Botanisk taksonomi
21. juni

21. juni er dag 172 i året i den gregorianske kalender (dag 173 i skudår). Der er 193 dage tilbage af året.

Albanus dag. Biskop fra England, der blev myrdet i sin kirke i Mainz omkring år 300.

Det er (som regel) sommersolhverv på den 21. juni – og årets længste dag på den nordlige halvkugle. Efter sommersolhverv bliver dagene kortere indtil vintersolhverv, som falder 21. eller 22. december.

21. juni er International Humanist Dag. Den er siden 1980'erne blevet brugt til at fejre fritænkning og humanisme i mange lande, særligt hvor der er organisationer, der er tilsluttet den Internationale Humanistisk-Etiske Union, IHEU. For Danmarks vedkommende bl.a. Humanistisk Samfund.

Dage i juni
22. juni

22. juni er dag 173 i året i den gregorianske kalender (dag 174 i skudår). Der er 192 dage tilbage af året.

De ti tusinde martyrers dag. Efter traditionen lod kejser Diocletian omkring år 303 titusinder af kristne som nægtede at ofre til de hedenske guder korsfæste nøgne på bjerget Ararat.

Første dag i krebsens tegn, hvis stjerne billede er Månen. Latin: Cancer.

Dage i juni
23. juni

23. juni er dag 174 i året i den gregorianske kalender (dag 175 i skudår). Der er 191 dage tilbage af året.

 Dagen navn er Paulinus, efter en munk, der omkring år 400 led martyrdøden på denne dato i den italienske by Nola.

 Det er Sankthans aften.

 Det er Luxembourgs nationaldag.

 National helligdag i Estland

 FN's Internationale dag for offentlige tjenester.

Dage i juni
25. maj

25. maj er dag 145 i året i den gregorianske kalender (dag 146 i skudår). Der er 220 dage tilbage af året.

Urbanus dag. Han var pave til han led martyrdøden i Rom omkring år 230.

I gamle bondealmanakker var dagen begyndelsen til sommeren.

Håndklædedag og Geek Pride Day fejres.

Dage i maj
Konge

En konge (norrønt: konungr) er et som oftest livsvarigt statsoverhoved i en monarkisk stat (kongerige eller kongedømme). Kongen i et valgkongedømme vælges i nogle tilfælde for en tidsbegrænset periode.

Ofte bruges den latinske form rex forkortet R.

Kongeriger i Europa

Oldtiden 
En oldtidskonges opgave var at dømme, lede krige og at sikre gudernes velvilje.

Gudernes velvilje var nødvendig for at undgå misvækst eller andre ulykker. For at formilde guderne, kunne det i helt særlige tilfælde være nødvendigt at ofre kongen.

Valgkongerne blev valgt på tinge, hvor kandidaterne ofte var sønner eller sønnesønner af konger. Oftest valgtes brodersønner og hellere unge end ældre.

Kongen som helbreder 

I 1100-tallets Vesten opstod tanken om kongens person som hellig. Pseudo-Dionysius  mente, at kongens evne til at helbrede var blandt hans vigtigste egenskaber. Denne evne blev af samtiden knyttet til, at han var salvet som præst, selve beviset for, at han var korrekt viet til sin opgave. I 1100-tallets Frankrig begyndte kongerne at helbrede, og fra og med Ludvig den Hellige var dette almindeligt, især knyttet til sygdommen mal le roi (king's evil), dvs skrofulose, en type lymfekirteltuberkulose i halsen. Kongen lagde sin hånd mod den syges hals og gjorde korsets tegn. En krønike beskriver Ludvig den Helliges helbredelse af en dreng med skrofulose i 1270. En konge kunne tabe sin evne til at helbrede på grund af sine synder, og det var derfor meget vigtigt, at han var retskaffen. Engelske konger fortsatte med helbredelser helt frem til 1700-tallet.

Se også 

 Kongerækken og Sagnkongerne
 Kongehus titel

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Hurstwic: Social Classes in Norse Society Citat: "...Three social classes existed in Norse society...karls...jarls...þræll...Kings and earls in Norse lands were regional (rather than national) rulers in the beginning of the Viking era...In the presence of the king, the Danes were ordered to show their submission by kissing the foot of the king. The leader of the Danes refused..."

 
Monarker
Regenters titler
Kongelige titler
28. juni

28. juni er dag 179 i året i den gregorianske kalender (dag 180 i skudår). Der er 186 dage tilbage af året.

Eleonora dag. Optaget i dansk kalender omkring år 1800, mens dagen tidligere havde navn efter pave Leo den 2., der døde 684.

Dage i juni
10. april

10. april er dag 100 i året i den gregorianske kalender (dag 101 i skudår). Der er 265 dage tilbage af året.

Ezekiels dag, én af det gamle testamentes 4 store profeter. 
Dagen er en af de 32 Tycho Brahesdage. 

Dage i april
10. august

10. august er dag 222 i året i den gregorianske kalender (dag 223 i skudår). Der er 143 dage tilbage af året.

Dagens navn er Laurentius.

Dage i august
10. december

10. december er dag 344 i året i den gregorianske kalender (dag 345 i skudår). Der er 21 dage tilbage af året.

 Dagens navn er Judith.
 FN's menneskerettighedsdag.
 Nobeldagen.

Dage i december
10. juli

10. juli er dag 191 i året i den gregorianske kalender (dag 192 i skudår). Der er 174 dage tilbage af året.
Navnedag: Knud Konge 

Dage i juli
10. november

10. november er dag 314 i året i den gregorianske kalender (dag 315 i skudår). Der er 51 dage tilbage af året.

Dage i november
10. september

10. september er dag 253 i året i den gregorianske kalender (dag 254 i skudår). Der er 112 dage tilbage af året.

Dagens navn i den danske almanak er Burchardt. I Sverige er navnet Tord og Turid, og i Norge er navnet Tor og Tord.

Fest- og helligdage, der fast ligger på 10. september 
Gibraltars nationaldag

Dagen er en af de uheldige i Tycho Brahes kalender.

Dage i september
11. august

11. august er dag 223 i året i den gregorianske kalender (dag 224 i skudår). Der er 142 dage tilbage af året.

Dagens navn er Herman

Dage i august
11. december

11. december er dag 345 i året i den gregorianske kalender (dag 346 i skudår). Der er 20 dage tilbage af året.

Dagens navn er Damasus.

Dagen er en af de uheldige i Tycho Brahes kalender. Dagen kaldes også for Fandens fødselsdag ligesom den 11. juni.

Dage i december
11. juli

11. juli er dag 192 i året i den gregorianske kalender (dag 193 i skudår). Der er 173 dage tilbage af året.
 Dagens navn er Josva.
 FN's internationale Verdens befolkningsdag
 Mindedag for Olga af Kijev
 Sankt Keld af Viborg blev saligkåret 11. juli 1189. 

Dage i juli
11. november

11. november er dag 315 i året i den gregorianske kalender (dag 316 i skudår). Der er 50 dage tilbage af året.

Mortensdag – eller Martins dag. Dagen har fået navn efter biskop Martin af Tours, som blev født i Pannonien (i det nuværende Ungarn) i ca. 316 og døde i Candes 8. november 397.

I gammel nordisk tradition tog man varsler for vejret: "Hvis 3 sandkorn fryser sammen om natten (mellem 10. og 11. november), så fryser alle nætterne sammen (streng vinter)".

Markedsføres som Singles' Day (enliges dag, kinesisk 光棍节, Guānggùn Jié) på grund af de mange ettaller i 11/11.

Dage i november
11. oktober

11. oktober er dag 284 i året i den gregorianske kalender (dag 285 i skudår). Der er 81 dage tilbage af året.

Probus dag. Ukendt helgen. FN's Internationale Pigedag 

Dage i oktober
12. august

12. august er dag 224 i året i den gregorianske kalender (dag 225 i skudår). Der er 141 dage tilbage af året.

 Dagens navn er Clara, hun er vaskekonernes skytshelgen, der grundlægger clarissernes nonneorden i overensstemmelse med franciskanernes regler. Hun grundlægger det første Clara-kloster i Sankt Damiano kirken i Assisi. Hun dør i år 1253. Det første danske Clara-kloster stiftes i Roskilde i 1256, heraf navnet Klareboderne.

 FN's Internationale ungdomsdag.

Dage i august
12. december

12. december er dag 346 i året i den gregorianske kalender (dag 347 i skudår). Der er 19 dage tilbage af året.

 Dagens navn er Epimachus.
 Sankt Mogens' helgendag. Skt. Mogens' kilde findes i Mogenstrup og i Viborg Sct. Mogens Gade.

Dage i december
12. juni

12. juni er dag 163 i året i den gregorianske kalender (dag 164 i skudår). Der er 202 dage tilbage af året. Dagens navn er Basilius.

Dagen er også:
 FN's internationale Verdensdag mod børnearbejde.
 Ruslands Dag

Dage i juni
12. november

12. november er dag 316 i året i den gregorianske kalender (dag 317 i skudår). Der er 49 dage tilbage af året.

Dage i november
12. juli

12. juli er dag 193 i året i den gregorianske kalender (dag 194 i skudår). Der er 172 dage tilbage af året.

Dagens navn er Henrik.

Dage i juli
12. oktober

12. oktober er dag 285 i året i den gregorianske kalender (dag 286 i skudår). Der er 80 dage tilbage af året.

Maximilians dag. En kristen biskop, som blev martyrdræbt år 285 og siden udnævnt som værnehelgen for Østrig. Dagen er også nationaldag i Spanien.

Dage i oktober
12. september

12. september er dag 255 i året i den gregorianske kalender (dag 256 i skudår). Der er 110 dage tilbage af året.

Guidos dag, efter en belgisk handelsmand fra Anderlecht, som opgav sit hidtidige liv, besluttede at leve fromt og asketisk, hvorefter han drog på pilgrimsrejser til Rom og Jerusalem. Guido dør på denne dato i 1012. 

Dage i september
2. april

2. april er dag 92 i året i den gregorianske kalender (dag 93 i skudår). Der er 273 dage tilbage af året.

Theodosius' dag, der formentlig er opkaldt efter den romerske Kejser Theodosius den Store, død 395. Der kan dog også være tale om en martyr med samme navn, som ifølge andre legender er død på denne dag.

02. april
13. april

13. april er dag 103 i året i den gregorianske kalender (dag 104 i skudår). Der er 262 dage tilbage af året.

Justinus dag. Der er lidt usikkerhed om hvilken Justinus dagen er opkaldt efter. Det kunne være Justinus Martyr, der blev henrettet ved halshugning i Rom 163. Men det er mest sandsynligt, at der er tale om den lærde græker Justinus Philosophus fra Nablus i Palæstina, der efter indgående studier lod sig omvende til kristendommen, hvorefter han som forfatter og prædikant virkede ivrigt for den kristne læres udbredelse indtil han omkring år 170 dræbes med gift. Der findes yderligere en tredje opfattelse, der slår de to ovenstående personer sammen til en person.

Dage i april
13. august

13. august er dag 225 i året i den gregorianske kalender (dag 226 i skudår). Der er 140 dage tilbage af året.

Hippolytus' dag. Hippolytus var en lærd teolog og den betydeligste skribent inden for den romerske kirke i det 3. årh. Han udøvede stærk kritik af biskopperne i bl.a. Rom og fungerede som den første "modpave". Blev deporteret af romerne under forfølgelserne af de kristne og var i arbejdslejr sammen med paven som han blev forsonet med. Han døde i fangenskab på Sicilien ca. år 235. Hippolytus er en meget værdifuld kilde til kristne skikke, ritualer og livsformer i begyndelsen af det 3. årh. i Rom.

 2014 - Steen Ankerdal, dansk journalist (født 1948).

Dage i august
13. december

13. december er dag 347 i året i den gregorianske kalender (dag 348 i skudår). Der er 18 dage tilbage af året (også i skudår).

Dagens navn i den danske almanak er Lucia opkaldt efter den hellige Sankta Lucia. I Sverige er navnet Lucia, og i Norge er navnet Lucia og Lydia.

Fest- og helligdage, der fast ligger på 13. december 
LuciadagMalta: Republic Day

Dage i december
13. juli

13. juli er dag 194 i året i den gregorianske kalender (dag 195 i skudår). Der er 171 dage tilbage af året.

Dagens navn er Margarethe.

Dage i juli
13. juni

13. juni er dag 164 i året i den gregorianske kalender (dag 165 i skudår). Der er 201 dage tilbage af året.

Cyrillus dag. Cyrillus har navn efter den store kirkelærer biskop Cyril fra Aleksandria. Han dør i år 444.

Dage i juni
Kongeriget East Anglia

East Anglia var et angelsaksisk kongerige i Østengland, i nutidens Cambridgeshire, Norfolk, Suffolk og dele af syd Lincolnshire grænsende op til The Wash.

Se også 
 Konger af East Anglia

Østengland
East Anglia
Jesse Owens

James Cleveland "Jesse" Owens (født 12. september 1913, død 31. marts 1980) var en amerikansk atlet, der ved OL i Berlin 1936 vandt 4 guldmedaljer.

Den 3. august i 100-meter-løb, den 4. august i længdespring, den 5. august i 200-meter-løb og den 9. august i 4 x 100 meterløb.

Først ved OL i 1984 blev hans rekord tangeret af Carl Lewis i nøjagtig de samme discipliner.

Jesse Owens døde den 31. marts 1980 66 år gammel af lungekræft.

Eksterne henvisninger 

 Officielle hjemmeside
 
 
 Dødannonce, New York Times, 1. april, 1980
 Jesse Owens Museum
 Jesse Owens Information
 Bedrifter, og mødet med Hitler
 Jesse Owens' USA/OL Bio.
 Den Olympiske flammes vej til Jesse Owens fødested

Sprintere fra USA
Personer fra Alabama
Længdespringere fra USA
Deltagere ved sommer-OL 1936
Modtagere af Presidential Medal of Freedom
Olympiske mestre fra USA
Medaljevindere ved sommer-OL 1936
Navneord

Navneord (latin: substantiv) er en ordklasse i sprog med de ord, der kan have refererende funktion og betegner entitetstyper som fx genstande, levende væsner, personer eller abstraktioner. På dansk kan et substantiv være enten intetkøn eller fælleskøn f.eks. et hus eller en bil.

En særlig form for navneord er egennavne (proprier). Navneord, der ikke er egennavne, kaldes fællesnavne (appellativer).

Bøjningsformer
I det danske sprog har de fleste substantiver otte bøjningsformer, sammenfattet ved:

Tal
 ental (latin singularis) 
 flertal (latin pluralis)

Bestemthed 
 ubestemt 
 bestemt

Fald 
 navnefald (latin nominativ) 
 ejefald (latin genitiv)

Køn
 fælleskøn (latin utrum) 
 intetkøn (latin neutrum)

Eksempel

Eksempler på forskellige navneord

Mennesker 
 dreng/pige 
 barn/baby

Dyr 
 hest 
 fugl 
 mus 
 skildpadde

Ting 
 fotografi 
 mobiltelefon

Begreber 
 forelskelse 
 kærlighed 
 venskab

Substantivfraser
Navneord kan indgå i bestemte syntaktiske konstruktioner (substantivfraser, nominalfraser) hvor de kan fungere som kerne. Andre ord lægger sig altså til navneordet og er med til at danne én enhed der henviser til en referent. Selve navneordet betegner visse egenskaber ved en entitet, og flere egenskaber kan tilføjes ved hjælp af tillægsord sådan at entitetstypen indsnævres eller præciseres. Substantivfrasen kan også indeholde mængdeangivende elementer (kvantifikatorer) i form af talord, ord som meget og lidt eller mængdeangivelser som en liter og en kop. Bestemthed er også en egenskab ved frasen som helhed der påvirker formen på både navneord, tillægsord og kendeord. Indenfor en substantivfrase er der typisk kongruens mellem tillægsord og navneord, men et talord kan også kræve at navneordet står i flertal.

Retskrivning 
I dansk retskrivning indtil 1948 blev der anvendt stort begyndelsesbogstav i alle navneord. Denne praksis havde også tidligere, under indflydelse af det tyske sprog, været i brug i norsk og svensk. Af nutidens europæiske sprog er det kun letzeburgsk og tysk, der stadig anvender store begyndelsesbogstaver i navneord.

Se også 
 Adjektiv
 Adverbium
 Verbum

Referencer

Eksterne henvisninger 
 I Den Danske Online-ordbog kan man foretage søgninger udelukkende på navneord.
 På den danske Wiktionary kan man finde liste af navneord.

Ordklasser
Finlands rigsdagsvalg 2003

Der blev afholdt valg til Finlands rigsdag den 16. marts 2003 og valget blev vundet af Centern, der med 24,7 procent af stemmerne blev Finlands største parti.

Valg 2003 i tal 

Mandatfordeling:
 Centern i Finland: 55 mandater (+ syv)
 Finlands Socialdemokratiska Parti: 53 mandater (+ to)
 Samlingspartiet (Finland): 40 mandater (- seks)
 Svenska folkpartiet i Finland: 8 mandater (- tre)
 Gröna förbundet (Finland): 14 mandater (+ tre)
 Vänsterförbundet (Finland): 19 mandater (- en)
 Kristdemokraterna i Finland: 7 mandater (- tre)
 Sannfinländarna: 3 mandater (+ to)

Statsminister Paavo Lipponen fik flest personlige stemmer med 26.382. Tony Halme fik 16.390 stemmer og Anneli Jäätteenmäki fik 15.657 stemmer.

70,5 procent af vælgerne stemte ved valget.

Valgfremgangen til Centeren muliggjorde, at Anneli Jäätteenmäki blev Finlands første kvindelige statsminister. 

I henhold til forfatningen fra 2000 er det nemlig parties leder, Anneli Jäätteenmäki, som den første skal forsøge at danne regering. 

Den hidtidige, socialdemokratiske statsminister, Paavo Lipponen, opfordrede
til en bred regering. Han henviste til den alvorlige internationale situation og til de på kort sigt dårlige økonomiske udsigter.

Centeren er som parti landligt orienteret med størst opbakning i de nordlige områder af Finland, hvor der er langt mellem byerne.

Rigsdagsvalg 2003
Politiske valg i 2003
Mokkurkalfe

Mokkurkalfe eller Møkkurkalfe var en golem af ler i norrøn mytologi, omtalt i Skaldskaparmal. 

Mokkurkalfe blev vakt til live ved trolddom, da jætten Hrungner havde brug for hjælp i kamp mod Tor. Mokkurkalfe var kæmpestor, men med et hjerte taget fra en hoppe, og han tissede i bukserne af skræk, da han fik øje på Tor. Tors hjælper Tjalfe angreb så Møkkurkalfe, der faldt uden hæder.

Noter

Se også 
  Thors kamp med Hrungner 

Jætter
Akershus (fylke)

Akershus er en nuværende valgkreds og landskab og et tidligere hovedlen (slotslen), amt, stiftamt og fylke i Norge. Akershus fylke inden for 1948-grænserne blev ved Regionsreformen i Norge, sammen med Buskerud og Østfold fylker, sammenlagt til det nye fylke, Viken.

Historie 

Akershus er opkaldt efter Akershus fæstning i Oslo, som er opkaldt efter gården Aker i dagens Oslo. Fra middelalderen til 1919 omfattede Akershus hovedlen eller slotslen og (fra 1664) Akershus stiftamt næsten hele det moderne Østlandet og var en af fire rigsdele i Norge. Fra 1682 fik Akershus også en snævrere betydning, da Akershus Amt (fra 1919 Akershus fylke) blev oprettet som et underamt bestående af hovedstaden Christiania og de nærmeste omgivelser. Christiania var en del af Akershus (under)amt indtil 1842 og af Akershus stiftamt indtil 1919, men bestod kun af en lille del af det moderne Oslo. Fra 1800-tallet måtte Akershus amt gentagne gange afstå territorium til Christiania/Oslo, og Akershus' største og mest centrale kommune, Aker, blev i 1948 i sin helhed overført til Oslo. Tidligere Aker kommune udgør ca. 96% af den moderne Oslo kommune. Efter 1948 bestod Akershus fylke af de historisk mere perifere områder i Akershus underamt, opdelt i regionerne Asker og Bærum, Romerike og Follo. Fra 1948 manglede Asker og Bærum landgrænse med resten af fylket.

I 2002 havde fylket 517.325 indbyggere, men tallet var faldet til 509.177 i 2007. Arealet er på 4.917 kvadratkilometer. Administrationen i Akershus len, amt, stiftamt og fylke har siden middelalderen været placeret i Oslo, der fra 1842 ikke er en del af amtet/fylket og fra 1919 heller ikke af et fælles stiftamt. Det moderne Akershus grænser til Hedmark, Oppland, Buskerud, Oslo og Østfold. Efter Oslo var Akershus Norges næststørste fylke, målt i indbyggertal.

Eksterne henvisninger 

 
Vikens historie
Aust-Agder

Aust-Agder (Øst-Agder) er et tidligere fylke i Norge, der ved Regionsreformen i Norge, blev lagt sammen med  Vest-Agder til det nye fylke, Agder. I 2019 havde det 117.655 indbyggere. Arealet var på 8.305 km². Provinsens administration var placeret i Arendal.

Kommuner 

 Åmli
 Arendal
 Birkenes
 Bygland
 Bykle
 Evje og Hornnes
 Froland
 Gjerstad
 Grimstad
 Iveland
 Lillesand
 Risør
 Tvedestrand
 Valle
 Vegårshei

Kilder og henvisninger

Aust-Agder - tidligere fylke på snl.no

Agders historie
29. juni

29. juni er dag 180 i året i den gregorianske kalender (dag 181 i skudår). Der er 185 dage tilbage af året.

Petrus og Paulus dag. De to apostle blev martyrdræbt på foranledning af kejser Nero.

Dage i juni
3. november

3. november er dag 307 i året i den gregorianske kalender (dag 308 i skudår). Der er 58 dage tilbage af året.

Dagens navn er Hubertus.

.

03. november
28. oktober

28. oktober er dag 301 i året i den gregorianske kalender (dag 302 i skudår). Der er 64 dage tilbage af året.

Simons (Judas) dag, er ifølge traditionen dagen, hvor apostlene Simon Zelotes og Judas Thaddeus blev martyrdræbt i Persien i år 71.

Dette er derfor i mange religioner en halv/hel helligdag, hvor man fejret Simon Zelotes, og derfor bliver denne dag kaldt for Simons dag, hvor fejringen handler om at tilbede navnet og give ofringsgaver.

Dage i oktober
28. september

28. september er dag 271 i året i den gregorianske kalender (dag 272 i skudår). Der er 94 dage tilbage af året.

Wenceslaus dag. Wenceslaus er søn af hertug Vratislav 1. af Bøhmen. Hans broder Boleslav er jaloux over sin gudfrygtige broders popularitet og hyrer en flok forbrydere til at dræbe ham. Gud straffede morderne ved at gøre dem vanvittige.

Mikkelsaften.

Dage i september
2. december

2. december er dag 336 i året i den gregorianske kalender (dag 337 i skudår). Der er 29 dage tilbage af året.

Dagens navn er Bibiana.

02. december
2. august

2. august er dag 214 i året i den gregorianske kalender (dag 215 i skudår). Der er 151 dage tilbage af året.

02. august
2. juli

2. juli er årets midterste dag, nemlig dag 183 i året i den gregorianske kalender (dag 184 i skudår). Der er 182 dage tilbage af året.

Maria besøgelsesdag. Til minde om Marias besøg hos Elisabeth, der skulle føde sin søn, Johannes Døberen. Pave Urban VI gør dagen til helligdag i 1389, hvilket den er i Danmark indtil 1770.

Ifølge nordisk bondetradition skal vejret på denne dag gentage sig i 40 dage.

02. juli
Mars (gud)

Mars er krigsgud i romersk mytologi, samt den romerske nations og de romerske hæres forkæmper. Søn af gudinden Juno og en magisk blomst (eller Jupiter). Han var guden for frugtbarhed og natur før han blev associeret med den græske gud Ares – måske på grund af det romerske riges øgede militaristiske aktiviteter. Han er fader til Romulus og Remus, Roms grundlæggere.

Han er meget lig den græske gud Ares, den etruskiske gud Maris og den nordiske gud Tyr

Planeten Mars er opkaldt efter denne gud, at det lige netop er denne planet kan skyldes den røde farve (som signalerer aggression).

Navnet på måneden marts kommer af Mars. 

Romerske guder
Jupiter (gud)

Jupiter (latinsk Iuppiter, genitiv: Iovis) er den øverste gud i den romerske mytologi. Han var oprindelig himmelgud og blev kaldt Jupiter Optimus Maximus som beskytter af den romerske stat og dens ledere. Jupiter var gud over lyn og torden.

Han er meget lig den græske gud Zeus, den etruskiske gud Tinis og til dels den nordiske gud Thor

Planeten Jupiter er opkaldt efter ham, fordi den er solsystemets største.

Jupiter har en datter, Venus, og er gift med sin kone Juno.

Eksterne henvisninger 

 

Romerske guder
Måne

En måne (også kaldet naturlig satellit el. drabant) er et større objekt i kredsløb om en planet, dværgplanet, asteroide eller komet.

Solsystemet 

Månen er den nærmeste måne og er måne til planeten Jorden. 

I vores solsystem har man indtil nu fundet næsten 200 måner:

Solsystemets planeter og deres måner:
 Merkur (ingen måner)
 Venus (ingen måner)
 Jorden
 Månen 
 Mars
 se artiklen Mars' måner
 Phobos
 Deimos 
 Jupiter
 Jupiter har mere end 70 kendte måner, heraf 4 store
 se artiklen Jupiters måner
 Saturn
 Saturn har mere end 80 kendte måner, heraf 5 store
 se artiklen Saturns måner
 Uranus
 Uranus har 27 kendte måner, heraf 4 store
 se artiklen Uranus' måner
 Neptun
 Neptun har 14 kendte måner, heraf 1 stor
 se artiklen Neptuns måner

Andre objekter med måner:
 Pluto (dværgplanet)
 Charon
 Nix
 Hydra
 Eris (dværgplanet)
 Dysnomia
 Komet 67P/Tjurjumov-Gerasimenko

Noter og referencer

Eksterne henvisninger 

 Moon Phases 
 Tycho Brahe Planetarium – Astronomi
 rummet.dk
Atmosfære (himmellegeme)

Atmosfære ( for tåge, damp og sphaîra for kugle) er det generelle navn på et lag med gas, som kan ligge rundt om et legeme med tilstrækkelig stor masse. Gasserne er tiltrukket af legemets tyngdekraft og holdes fast, hvis atmosfæretemperaturen er lav nok.

Jorden, Venus, Mars, Pluto og to af månerne til de yderste planeter, Titan og Triton, har atmosfærer.

Nogle planeter består hovedsagelig af diverse gasser og får derfor ikke en dyb atmosfære. Dette gælder for gasgiganterne. Gasgiganterne i den ydre del af solsystemet (Jupiter, Saturn, Uranus og Neptun) er hovedsagelig sammensat af gasser. Andre legemer i Solsystemet har ekstremt tynde atmosfærer: Månen (natrium), Merkur (natrium), Europa (oxygen) og Io (svovl).

Jorden har en speciel atmosfære, da den indeholder gasser skabt af livet på Jorden. Gasserne muliggør samtidig livet på Jorden (nitrogen, oxygen, vanddamp og kuldioxid).

Se også 
 Jordens atmosfære

Eksterne henvisninger 

 
Astronomi
Gasser
Drabant (astronomi)

En drabant er et objekt (f.eks. måne eller satellit) i kredsløb om en planet eller en dværgplanet.

Himmellegemer
Måned

En måned er det tidsrum, Månen er om at bevæge sig omkring Jorden. Det er en astronomisk måned. Alt efter hvordan man definerer et omløb,, skelner man i astronomien mellem Månens sideriske, tropiske, drakonitiske, anomalistiske - og synodiske omløbstid. Disse 5 omløbstider (= måneder) har forskellig længde; de 4 har 27 dage plus et timeantal mellem 7 og 13 timer. Den sidste, den synodiske (månemåned), er tiden fra én nymåne til den næste og er på 29 døgn, 12 timer, 44 minutter og 2,8 sekunder. Forskellen på de cirka to døgn skyldes at Jorden i mellemtiden har flyttet sig i forhold til Solen.

12 synodiske måneder danner basis for et såkaldt frit måneår, der blandt andet bruges i den islamiske kalender. Det frie måneår korrigeres i flere andre kalendersystemer ved indskydelse af skudmåneder (interkalationsmåned), til et bundet måneår (lunisolarkalender).

I Romerriget fik man tidligt et solår, hvor 12 "måneder" skulle svare til et tropisk år (tiden fra forår til næste forår), og dermed indførtes faste månedslængder, som ikke havde relation til den astronomiske Måne. Dette system blev konsekvent indført i den julianske kalender (fra 45 f.Kr.) og er bevaret i den gregorianske kalender. Derfor bruges der i dag  kalendermåneder med fra 28 til 31 dage.

I en sådan solkalender, hvor skudmåneder ikke indføjes, bliver det til gengæld nødvendigt med skuddage.

Se også 
 Mercedonius - også kendt som Intercalaris, var den interkalationsmåned, som blev tilføjet i den romerske kalenders skudår

Kalendere
 
Tidsenheder
Kvarkstjerne

En kvarkstjerne () er en stjerne, der hovedsageligt består af kvarkstof.

Dannelse 
Kvarkstjerner formodes at kunne dannes som restprodukt ved visse supernova-eksplosioner. Eksplosionen antages at kunne presse rest-stjernen så meget sammen, at atomkernerne flyder sammen i én stor kvark-fase. Kvark stof har imidlertid en meget høj fermi-energi og vil opløses til almindeligt hadronisk stof, så snart det høje tryk og/eller temperaturer falder. Derfor kan kvark stof kun overleve i centeret af neutronstjernen efter supernovaen. Kun her er trykket og temperaturen tilpas høj. Stjerner der udelukkende består af kvark stof kan altså ikke eksistere; de vil altid have en skal af stof omkring sig. Kvarkstjerner omtales derfor ofte som hybridstjerner i litteraturen, idet hybridstjerner er stjerner der består af flere forskellige stof-faser.

Strange stars 
På grund af kvark stofs høje fermi-energi er det muligt, at en del af kvarkerne omdannes til strange kvarker. Det er relativt tunge kvarker, og processen kan derfor sænke fermi-energien betragteligt og gøre kvark stoffet stabilt, selv ved lave tryk og temperaturer. Kvark stof med strange kvarker kaldes også for strange quark matter (ofte forkortet: sqm). Der forskes en del i strange quark matter, og det undersøges blandt andet, om det er stabilt ved tryk og temperaturer nær 0, også kendt som Bodmer-Witten-hypotesen. Hvis det viser sig at være sandt, kan kvarkstjerner, som udelukkende består af kvarkstof, godt eksistere i Universet. Kvarkstjerner bestående af strange quark matter vel at mærke. Sådanne kvarkstjerner kaldes for strange stars.

Egenskaber 
En kvarkstjernes massefylde vil være højere end neutronstjerners og dermed atomkerners og neutroners.

Eksisterer de? 
Der er ikke med sikkerhed observeret nogen kvarkstjerner til dato (2014), selvom der har været flere kandidater. Det undersøges for øjeblikket, om kvarkstjerner overhovedet eksisterer eller kun er teoretisk mulige pga. vores utilstrækkelige viden om især de fundamentale fysiske konstanter i Universet. Det er foreslået, at kvarkstjerner måske består af en ny form for hidtil ukendt stof, der har en massefylde større end atomkerners og neutroners, men mindre end tætpakkede kvarker.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Neutron Star/Quark Star Interior (billede til udskrift)
 11 April 2002 Quark star glimmers
 Debate sparked on quark stars
 Astrophysics: Is RX J185635-375 a Quark Star?
 Curious About Astronomy: What process would bring about a quark star?
 APOD: 2002 April 14 – RX J185635-375: Candidate Quark Star (med billede)
 Apr. 19, 2002, Wired News: Quarks or Quirky Neutron Stars?
 NASA, Ask A High Energy Astronomer: Strange Quark Stars

Stjernetyper
Uløste problemer indenfor fysik
Hvid dværg

En hvid dværg er en stjernerest bestående primært af elektrondegenereret stof. Hvide dværge er meget kompakte; deres masse kan sammenlignes med solens, og volumen med jordens. En hvid dværgs svage lysstyrke kommer af udslip af oplagret termisk energi. Den nærmeste kendte hvide dværg er Sirius B, som ligger 8,6 lysår fra jorden og er den mindste bestanddel af dobbeltstjernesystemet Sirius. Det antages at der findes otte hvide dværge blandt de hundrede stjernesystemerne nærmest solen. Hvide dværges usædvanlige lyssvaghed blev anerkendt i 1910. Begrebet hvid dværg blev skabt af Willem Luyten i 1922.

Hvide dværge anses for at være den sidste fase i stjerners udvikling (inklusive solen) hvis masse ikke er tilstrækkelig høj til at blive en neutronstjernesvarende til 97 % af stjernerne i Mælkevejen. Efter at en hovedseriestjerne med lille eller medium masse er færdig med sin periode af fusionering af brint, vil stjernen ekspandere til en rød kæmpe samtidig med at den fusionerer helium til karbon og ilt i kernen gennem trippel-alfa-proces. Hvis en rød kæmpe har for lidt masse til at genere kernetemperaturen som kræves for at fusionere karbon, rundt 1 milliard K, vil det bygge en inert masse af karbon og ilt op i centrum. Efter at de ydre lag er blevet tabt og der er blevet en planetarisk tåge, vil kun kernen forblive. Denne vil danne en hvid dværg. Derfor består hvide dværge sædvanligvis af karbon og ilt. Hvis massen til ophavet ligger mellem 8 og 10,5 M☉, vil kernetemperaturen være tilstrækkelig til at fusionere karbon, men ikke neon, hvorpå der kan dannes en hvid dværg af ilt, neon og magnesium. Stjerner med meget lav masse vil ikke være i stand til at fusionere helium; deraf kan hvide dværge af helium dannes af massetap i dobbeltstjernesystemer.

Materialet i hvide dværge gennemgår ikke længere fusionsreaktioner, og stjernen har dermed ingen energikilde. Som et resultat af dette vil hede som blev genereret gennem fusioner, ikke modvirke et gravitationskollaps. Kollapset forhindres kun af elektrondegenerationstrykket, men det er ikke tilstrækkeligt til at forhindre at den bliver ekstremt kompakt. Fysikken til degenerering har en maksimal masse for en ikkeroterende dværg: Chandrasekhar-grænsen – omtrent 1,44 gange M☉. Forbi dette punkt kan den ikke længere opretholdes af elektrondegenerationstrykket. En hvid dværg af karbon og ilt som nærmere sig denne massegrænse, kan eksplodere som en type Ia-supernova via en proces kendt som karbondetonation.

Kilder 

 
 
 
 
 
 
 
 
 

Stjernetyper
Rød kæmpe

En stjerne som starter med en masse på fra ca. 0,8 til 8-9 gange Solens (en mere præcis øvre grænse kan ikke angives, idet den afhænger af bl.a. stjernens sammensætning af grundstoffer på dannelsestidspunktet), og som næsten er udbrændt, kan svulme op og blive en rød kæmpe af typen AGB (Asymptotisk Giant Branch) (dvs. ikke en ægte rød kæmpestjerne af MK-spektralklasse M0-1a eller MI), hvorefter stjernen kan blive en hvid dværg.

Under stjernens udvikling omdannes brint til helium og tungere grundstoffer, under den energiudviklende fusions-proces. De dannede grundstoffer koncentreres i midten af stjernen, og når brinten er brugt op inde i midten af stjernen bevæger forbrændingszonen sig udad og bliver til en skal-kilde. Denne opdeling af en stjerne med en tung kerne og en opvarmende skal-kilde forårsager at stjernens ydre lag begynder at svulme op og køles af, og den 'røde kæmpestjerne' dannes.

Efterhånden som stjernen vokser i størrelse øges massetabet fra de ydre lag. Når stjernen til sidst når enden af dette kæmpestadium udvikles den hurtigt under kraftigt massetab, kernen trækker sig sammen, og i de fleste tilfælde mistes al masse undtagen omtrent en halv solmasse inde i kernen. Denne meget varme stjerne-rest har ingen egne kerne-energiprocesser og trækker sig blot sammen derefter, i meget lang tid. Denne stjerne-kerne er begyndelsen på en hvid dværg.

Eksterne henvisninger 
 Red giant 

Stjernetyper
Aktiv galakse

I en aktiv galakse antages der at være et sort hul med en masse som milliarder af stjerners (MBH). Herudover har aktive galakser stjerner ligesom galakser.

En aktiv galakse sender mere energi ud fra f.eks. kernen, end summen af dennes stjerners minus den aktive del; ca. 10-1000 gange.

Aktive galakser findes i disse typer: Seyfert, kvasar og blazar. Aktive galakser kaldes med et engelsk akronym også for AGN (Active Galaxy Nuclei). De aktive galaksevarianter formodes at være af samme type, set fra forskellige synsvinkler, men det er ikke afklaret og derfor er de klassificeret forskelligt.

Nogle aktive galakser udsender en stråling på 1012 gange Solens.

Noter

Kilder og eksterne henvisninger 

 Billeder af quasarer taget af Hubble rumteleskopet
 Opdagelse af en halo af mørkt stof omkring en fjern kvasar  Citat: "...Galakser og kvasarer menes at være omsluttet af enorme haloer af mørkt stof, som er rundt regnet ti gange tungere end alt det synlige stof i galaksen. Det er stadig uvist hvad mørkt stof er...Den lysende brintgas er i gang med at falde ind mod kvasaren, hvilket aldrig før er set..."
 NASA om aktive galakser og quasarer 
 Advanced Science, Active Galaxies and Quasars: A Monster in the Middle
 NASA, 11/19/02, Chandra makes first positive I.D. of active binary black hole 
 ScienceDaily, 2003-06-20, A First Look At The Doughnut Around A Giant Black Hole
 Penn State Eberly College of Science, 25 March 2003: Doomed Matter Near Black Hole Gets Second Lease on Life 

Astronomi
Stjernehob

Stjernehobe er samlinger af stjerner. De udgør et væsentligt element af galakserne og har stor betydning for teorierne for stjerneudvikling.

Da hobene består af stjerner der er dannet på stort set samme tid, kan man benytte hobenes alder til verificering af teorierne for stjernernes udvikling.

Hobenes alder bestemmes ud fra Hertzsprung-Russell-diagrammet.

Et kendt eksempel på en stjernehob er Plejaderne.
Plejaderne er en åben stjernehob. Der er åbne hobe og kuglehobe. Kuglehobene indeholder for det meste flest stjerner og kan indeholde over en million (Omega Centauri som ses på billedet indeholder 10 millioner), mens åbne hobe sjældent indeholder mere end 20 stjerner.

Eksterne henvisninger 

 Star clusters

 
Himmellegemer
Oortskyen

Oortskyen eller Öpik-Oort-skyen er en hypotetisk sværm af utallige små islegemer (kometkerner), som kredser omkring vort solsystem.

I 1932 postulerede esteren Ernst Öpik, at kometer med lang banetid kom fra en sværm af islegemer i det yderste af vores solsystem. I 1950 blev ideen uafhængigt genoplivet af den nederlandske astronom Jan Hendrik Oort som et middel til at løse det paradoks, at der stadig findes islegemer, selvom (næsten) alle islegemer på nuværende tidspunkt enten burde være faldet ind i større solsystemsobjekter, fordampet eller være fløjet ud af solsystemet. At der stadig findes islegemer, må skyldes, at der findes et stort reservoir af dem langt fra Solen.

Skyen formodes at danne en tyk kugleskal, som ligger i en afstand af 50.000 til 100.000 astronomiske enheder (AE) fra solen, dvs omkring 2.000 gange længere ude end Pluto og ca. en tredjedel af afstanden til den i øjeblikket nærmeste stjerne, Proxima Centauri.

Oortskyen formodes at være kilde til langt de fleste kometer. Normalt bevæger Oortskyobjekterne sig i stabile baner, men af og til kan en forstyrrelse (f.eks. en forbipasserende stjerne) dirigere et sådant legeme ind mod det indre solsystem. Hvis det kommer inden for Jupiters bane, vil dets overflade begynde at fordampe og det udvikler sig til en komet med koma og måske hale. Visse kortperiodiske kometer antages dog at stamme fra Kuiperbæltet og ikke fra Oortskyen.

I 2011 blev der baseret på målinger af den amerikanske rumfartsorganisation NASA's WISE-teleskop fremsat teori om, at Oortskyen er hjemsted for et større himmellegeme med en masse op til fire gange større end Jupiters, der foreløbig har fået navnet Tyche. En analyse af data indsamlet af WISE teleskopet har dog ikke kunnet bekræfte eksistensen af en sådan planet.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Det usynlige solsystem. Videnskab.dk
 Kuiper bæltet og Oorts sky (via archive.org)
Meteoroid

En meteoroid (også kaldet meteoroide) er et lille stenobjekt i kredsløb om Solen. En meteoroid er mindre end en småplanet (asteroide). Nogle definerer, at et objekt, som er en sten, og mindre end ca. 100 meter i diameter kaldes en meteoroid.

Terminologi 
Hvis et meteoroid træder ind i atmosfæren, bliver det kaldt en meteor og hvis det når jordoverfladen, kaldes den en meteorit. Strengt taget rammes Månen og andre atmosfæreløse himmellegemer derfor af meteoroider, selvom nedslagene kaldes for meteorkratere.

Rumdragter og rumfartøjer fremstilles til at beskytte mod mikrometeoroider, da de ikke er beskyttet af atmosfæren.

Se også 

 Meteoritnedslag
 Det Store Bombardement
 Månen
 Stjerneskud

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

 Indeholder god tabel over meteoroider: Fra Knudepunktet, medlemsblad for Astronomisk Selskab, 8. årgang, nr. 4, november 1997: Meteorprocessen 
 meteoroide  
 Meteorer, meteoritter og nedslag (meteoroide) 
 Astronomisk Selskab: Meteorprocessen (meteoroide, meteor=stjerneskud, meteorit) 
 Meteoroids
 Meteoroids and Meteorites

 
Solsystemet