alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Козма презвитер

Козма презвитер, погрешно наричано Презвитер Козма, е село в Североизточна България.

Името на селото до 1934 г. е Кара Чуфаллар, когато е наречено на средновековния български писател Презвитер Козма.

География 
Село Козма презвитер се намира в община Омуртаг на главен път София – Варна, на 5 km на североизток от общинския център град Омуртаг и на 15 km от Търговище.

История 

През втората половина на ХIII век Селджукския султанат се разпада и е наследен от няколко дъщерни държави. Сред тях е Караманското емирство на Нуреддин бей, който обединява номадските тюркски племена, живеещи в района на дн. Сивас. Век по-късно караманско население е преселено в новозавладените от османците български територии, като голяма част от тези преселници попадат в Лудогорието. Според преданието тридесет семейства са се заселили в местността между днешните села Божурка и Козма презвитер, защото тогава се е вярвало, че ако прескочиш река върлуващата тогава епидемия от чума ще те отмине.

Войните между Русия и Османската империя, Балканската война и Втората световна война предизвикват няколко големи емиграции от района. Кооперирането на селското стопанство и централизираното планиране на икономиката води нова миграцията през 1950 – 1951 г. Селото е напуснато от нова група свои жители през 1968 – 1978 г., според договора между България и Турция за събиране на разделени семейства. Емигриращите се заселват в градовете Чорлу, Анкара, Бандърма, Балъкесир. Пета и последна вълна на емиграция настъпва след Възродителния процес през 1989 г.

През 1912 г. в селото се установяват имигранти от Беломорска Тракия, т.нар. тракийски бежанци. Днес тези земи са в териториите на Гърция и Турция. През 1951 г. в Козма презвитер се заселват шопи от Западна България. През 1963 г. в селото се заселват двамата братя Билал и Идриз от с. Чернооково, Преславско. Те поставят началото на рода Карагозлер.

Религия 
В селото живеят християни и мюсюлмани.

Източници

Външни препратки 
 Сайт на Козма презвитер 

Села в област Търговище
Населени места в община Омуртаг
Красноселци

Красноселци е село в Североизточна България. То се намира в Община Омуртаг, област Търговище.

Външни препратки 

Села в област Търговище
Населени места в община Омуртаг
Кошарево

Кошарѐво е село в Западна България в община Брезник, област Перник.

География 
Село Кошарево се намира в планински район.

Намира се на най-високото място на седловината отделяща планината Черна гора (Църна гора) от Любаш планина.

Културни и природни забележителности 
Селото е известно със свидетелите си. Носят се много легенди за кошаревските свидетели.

Селото още е популярно с Маскарадните игри, които се провеждат на 13 срещу 14 януари. През 2009 г. на XVIII Международен фестивал на маскарадните игри „Сурва“ в Перник фолклорната група от селото спечелва първо място в категорията „Голяма награда за сурвакарска група“. През годините сурвакарите от Кошарево печелят шест пъти награди от фестивала като за първи път това се случва още през 1963 г. По това време те успяват да впечатлят гости на фестивала от Франция, които ги канят като участници на карнавала в Нанси и така кошаревци стават първата българска фолклорна група пробила желязната завеса в онези години.

Известни са и с песента „Село, село Кошарево“.

„Къщата на маските“е недвижим паметник на културата. Построена е през 1870 г. и е уникален образец на битово-бароковата архитектура. Запазени са таваните с уникална дърворезба. През 2017 г. започва реновиране на къщата по проект трансгранично сътрудничество България-Сърбия „Туризъм и традиции-цветни, забавни, атрактивни“. Открита е на 27.09.2018 г.

Съдържа експозиция от маски-ликове от брезнишки регион. Отворена е за посетители от вторник до събота.

НЧ „Пробуда-1927 г.“ – съществува от 1927 г. През 1954 г. е създаден хор за народно пеене, наброяващ 120 души, който взема първо място на преглед на художествената самодейност в гр. София през същата 1954 г. Има редица участия на сурвакарската група във фестивали страната. Самодейците изпълнители на автентичен фолклор имат участия по събори и фестивали.

От конкурса в гр. Копривщица има спечелени златни медали на изпълнители-самодейци.

Черквата в селото „Свети Николай“ е обновена от местни дарители и благотворители.

През 2016 г. е реставрирана уникална стара икона на Света Богородица от дарителите Евлоги и Йорданка Митови.

Редовни събития 
Всяка година на Кръстовден 27 септември се провежда землячески събор.

Спасовден – курбан за здраве. Дава се всяка година в местността „Под кръст“ – древен оброк с каменен кръст и извор с лековита вода, захваната в чешма с лика на Богородица, направена от Евлоги Бонев – дарител.

Сурва -13 и 14 януари. На площада се събират около 150 души сурвакари, които огласят със звънците си цялото село. Пали се ритуален огън за прогонване на злото.

Личности 
 Васил Виденов (р. 1949), певец
 Георги Станков (р. 1943), боксьор
 Игнат Виденов (р. 1941), певец
 Коста Сарафов (1836 – 1911), общественик

Източници 

Села в област Перник
Населени места в община Брезник
Красава

Красава е село в Западна България. То се намира в община Брезник, област Перник и отстои на 6 км северозападно от Брезник.

Селцето е пръснато на няколко махали между възвишенията на Завалска и Вискяр планина.

История 
Селото носи името на една млада мома Краса, която със своята красота събудила интереса на областния турски управник.

По същото време в селото имало едно-единствено дърво разположено на върха на един баир (съществува, само че през времето на комунизма учениците от първите отделения на намиращото се тогава в селото училище до седми клас насаждат борчета – борова гора). Но през времето, когато било само това единствено дърво там горе, един турчин се качил и започнал да го сече. Докато удрял с брадвата, един клон го шибнал и турчина се търколил чак на един километър от там и умрял. Затова дървото се нарича ЛУДОТО ДЪРВО и когато духа вятър се чува неговото бучене и ударите на клоните му. Там, където легендата разказва, че се е търколил турчина, има чешма за напояване на добитък.

Селото има и множество окопи и тунели на партизани, старо католическо гробище и др.

Личности 
Родени в Красава
 Герасим Миков Любенов (неизв.) народен певец, циганин по произход, живял в годините около Освобождението

Бележки 

Села в област Перник
Населени места в община Брезник
Кривонос

Кривонос е село в Западна България. То се намира в община Брезник, област Перник.

География 
Кривонос е село в Западна България. То се намира в община Брезник, област Перник.

Село Кривонос се намира в планински район. Надморската му височина е 1073 м. Заобиколено е от планина Любаш, Парамунска планина (Стража), Изворската могила и хълма Чеверлюга.

Основен поминък за региона е отглеждането на следните култури:
 картофи
 пипер
 боб

Има и добри условия за развитие на млечно говедовъдство, козевъдство и овцевъдство.

История 
Първите данни за село Кривонос датират от 15 век. Селото е било културно средище.

Религии 
 В село Кривонос е построена църква ’’Св. Николай Мириклийски’’ с манастирска част към нея. Освещаването на църквата беше извършено от Знеполски епископ Николай през 2004 г. A през 2005 г. бяха осветени стенописите на храма.

 Кривоноски манастир „Св. Никола“ (наричан още Ребровски) – намира се в местността Престола в подножието на пл. Любаш, на ок. 1,5 км ЮЗ от с. Ребро. Основан е през 19 век. Към 2009 г. не е действащ. Храмовият му празник е 6 декември. Води се към Трънска духовна околия. Представлява развалини от еднокорабна, едноапсидна, с две конхи и притвор черква, в която са запазени фрагменти от стенописи и жилищна сграда. Обявен е за паметник на културата

Редовни събития 
09.05 – Св. Никола Летни – събор на селото

Личности 
 Ценко Миленков – дарител и строител на църква „Св. Николай Мириклийски“
 Макрина Стоянова – актриса, участвала във филмите „Търновската царица“, „Нощем с белите коне“, „Събеседник по желание“, и др.
 Стоян Стоянов – кмет, направил много за селото през мандатите си.

Други 
 На връх Любаш има данни за пещера, чиито вход все още не е открит.
 Праисторическо селище е имало на връх Любаш. В най-високата част на върха се намират фрагменти от праисторическа керамика. Тук е намерена каменна брадва от неолитната епоха.
 В местността Градището на връх Любаш има останки от късноантично селище, намерени са плочи с надписи, тухли и монети.
 В горите на хълма Чеверлюга са намерени кости от животно, чиято древност датира от преди 10 000 г.

Кухня 
Традиционна граовска кухня -
 Търляни картофи
 Лютеница от сушени чушки
 Граовски таратор
 Зелник
и др.

Транспорт 
 От Автогара Перник:
 Автобус за село Кривонос има в събота (тръгва за с. Кривонос в 7:50 ч., връща се обратно в 10:30 ч.), и в неделя (тръгва в 16:30 ч., връщане – 18:00 ч.).

Външни препратки 
 www.krivonos.dir.bg

Бележки 

Села в област Перник
Населени места в община Брезник
Могилец

Могилец е село в Североизточна България. То се намира в община Омуртаг, област Търговище. Основната част от жителите му са къзълбаши.

История 
Името на селото произхожда от седемте могили край него, будещи интереса на археолози и иманяри от години. През 60-те години на миналия век Димитър Овчаров прави там разкопки и попада на останките от стопанската част на римска вила от II-III в. сл. Хр. Разкрити са въоръжение (върхове от копия) и керамика, която е семпла и явно е използвана от обикновени селяни. Най-скъпият предмет е бронзова апликация с образа на неидентифицирана богиня. Вероятно вилата е разрушена в средата на III в..

През 2011 г. към могилите край Могилец започва работа археологът Стефан Иванов. Той е подкрепен финансово от кметовете на Омуртаг и Могилец – Неждет Шабан и Мустафа Мустафов. Първо е направено геофизично проучване, което дава възможност на учения да се съсредоточи към една от тях.

Културни и природни забележителности 
Събор на селото всяка година на 1 май.

Източници

Библиография 
 Овчаров, Н. Хълм до Могилец изненада археолозите 

Села в област Търговище
Населени места в община Омуртаг
Конска

Конска е село в Западна България. То се намира в община Брезник, област Перник.

География 
Село Конска се намира в Граовското поле на 6 км от град Брезник, на пътя към Трън. Има стотина жители, а в добрите си времена местното училище е приемало деца и от близките села. Според статия в „Работническо дело“ от средата на 80-те години на 20 век, по това време селото е дало най-много професори в България (5 действащи).

В Конска река може да се лови риба, както и в близкия местен язовир. Над селцето има възвишение с лаконичното наименование Рид, по което лесно се намират морски раковини.

Културни и природни забележителности 
В селото има писта за 4-колесни мотори(ATV), пейнтбол (paintball) игрище и ферма за щрауси и аквапарк с различни по големина водни пързалки, джакузи и други забавления..

Източници

Външни препратки 

Села в област Перник
Населени места в община Брезник
Муртинци

Му̀ртинци е село в Западна България. То се намира в община Брезник, област Перник.

География 
Село Муртинци се намира в планински район.

История

Името на село Муртинци е разчетено като Муртинче в съкратен регистър на Пиротския кадилък - османски документ от 1530 г. Принадлежало е към каза Шехир кьой и данъчно зависими са регистрирани 25 домакинства, 4 неженени и 1 вдовица. Общо около 125-150 души (Известия на ДА „Архиви“, № 99, с. 160).

Бележки 

Села в област Перник
Населени места в община Брезник
Обител

Обител е българският вариант на гръцката дума манастир.
Обител е село в Североизточна България. То се намира в община Омуртаг, област Търговище.

История 
След проведено издирване на археологически обекти по трасето на газопровод „Набуко“ се появяват археологически сведения за селище от ранния неолит, с площ от 10 дка, разположено върху склон на естествено възвишение край селото.

Първоначалното местонаходище на селото е било в местността Кавак махале (Тополова махала), в близост до съществувалото до 2001 г. село Малко църквище. Постепенно селото се е преместило към север, където теренът е равнинен и по-просторен. В южната част на селото все още са запазени някои от къщите с каменни плочи на покрива, тесните и криволичащи сокаци, признаци на далечното минало. Това е основание да се счита, че селото е основано приблизително преди около 400-450 години.

Според османо-турски документи, съхраняващи се в НБКМ, първоначалното име на селото е Текелер кябир. По-късно това име се пише като Теккелер кебир, а на едно място Текелер аине ханлар. В географския речник на България това название е посочено като Текелер кябир. През 1934 г. селото е прекръстено на Обител.

През 2001 г. към Обител е присъединено обезлюденото село Малко църквище.

Културни и природни забележителности 
 Паметник и две чешми.
 Народно читалище „Култура-1940“

Източници 

Села в област Търговище
Населени места в община Омуртаг
Непразненци

Непразненци е село в Западна България. То се намира в община Брезник, област Перник.

География 
Село Непразненци се намира в областта Граово на около 50 км. западно от град София, 25 км. северозападно от град Перник и 11 км. югозападно от град Брезник. Селото е разположено от двете страни на пътя между селата Ноевци и Гигинци. От него започва малката река Непразнишка, която в края на село Ноевци става приток на Селска река (Ноевска река), а тя от своя страна е приток на Конска река.

Редовни събития 
 Общоселски събор: първата събота на месец септември. Провежда се в центъра на селото до сградата на кметското наместничество.
 Обичаят „Сурова“: 14 януари.

Бележки 

Села в област Перник
Населени места в община Брезник
Панайот Хитово

Панайòт Хѝтово е село в Североизточна България, община Омуртаг, област Търговище.

География 
Село Панайот Хитово се намира на около 23 km югозападно от областния център Търговище и около 7 km северозападно от общинския център Омуртаг. Разположено е в източния Предбалкан, в северния край на историко-географската област Сланник, между северното и южното разклонения на язовир Ястребино. Надморската височина във високата западна част на селото е около 460 m и намалява към източния му край до около 430 m, а към южния – до около 390 m.

Общински път от село Росица минава през село Панайот Хитово на изток и води – след разклон, на североизток през село Долна Хубавка до връзка с третокласния републикански път III-409, а на югоизток до връзка с първокласния републикански път I-4 (съвпадащ с европейски път Е772).

Землището на село Панайот Хитово граничи със землищата на: село Трескавец на север; село Долна Хубавка на североизток и изток; село Камбурово на юг; село Изворово на юг; село Росица на запад.

В землището на село Панайот Хитово попадат на север и юг части от територията на язовир Ястребино.

Населението на село Панайот Хитово, наброявало 962 души при преброяването към 1934 г. и 1037 към 1946 г., намалява до 475 към 1992 г. и 238 (по текущата демографска статистика за населението) към 2020 г.

При преброяването на населението към 1 февруари 2011 г., от обща численост 279 лица, за 19 лица е посочена принадлежност към „българска“ етническа група, за 259 към „турска“ и за принадлежност към „ромска“ не са посочени данни.

История 
През 1934 г. селото с дотогавашно име Айляз Каралар е преименувано на Панайот Хитово.

Училището в село Панайот Хитово (тогава – Айляз Каралар) е открито през 1921 г. като начално училище. От 1934 г. е именувано „Васил Левски“.. Едновременно с него в селото действа и частно турско начално училище, което през 1947 г. е преобразувано в държавно. От есента на 1953 г. то става основно, отначало с непълна, а след това и с пълна прогимназия. В нея учат и деца от съседните села Росица, Долна Хубавка и Камбурово. За нуждите на тези ученици през 1957 г. е разкрито общежитие в частна къща. През есента на 1959 г. турското основно училище се слива с българското Начално училище „Георги Бенковски“ в Основно училище „Васил Левски“ – село Панайот Хитово. Нова училищна сграда е открита официално на 15 септември 1965 г. Приблизително тогава започва да намалява броят на учениците от началната образователна степен. През 1997 г. основното училище „Васил Левски“ се преобразува в начално и функционира със слети паралелки. От 1 юли 2007 г. училището е закрито.

Читалището в селото е основано през 1929 г. До 1944 г. то се помещава в една от класните стаи на училището.

Трудово кооперативно земеделско стопанство (ТКЗС) в село Панайот Хитово се създава през 1958 г., а от следващата година влиза в състава на Обединеното трудово кооперативно земеделско стопанство (ОТКЗС) – село Изворово.

Бележки

Външни препратки 
 Топографска карта, мащаб 1:100000 Картен лист: K-35-029

Села в област Търговище
Населени места в община Омуртаг
Ноевци

Ноевци е село в Западна България. То се намира в община Брезник, област Перник.

География 
Село Ноевци се намира на 20 километра северозападно от областния град Перник и 50 километра от столицата – София. То отстои на 7 км от общинския център Брезник и е единственото село в общината с основно училище.

Селото е благоустроено и има вид на селище от градски тип с много обществени сгради – съвет, здравна служба, читалище, училище и магазини. Селото в миналото наброява около 1200 жители, но сега се обитава от около 700 жители и жилищният фонд е предостатъчен.

От 20 села в Брезник, тук се намира единственото кметство. Останалите села в района са с кметско наместничество. 

Селото има хубаво местоположение в областта Граово. На север от него са плодородните ниви, а на юг – иглолистни и широколистни гори, които са извор на чист и ароматен въздух. През него минават три реки, които го освежават. През полето тече по-голямата Конска река, приток на Струма.

Близо до селото има и два микроязовира – места за отмора и риболов.

Природно богатство са каменните кариери – източник на каменни плочи за настилка.

История 
Селото има интересно минало. В землището му се намират паметници от древни времена. На сегашното си местоположение под името Ноевче е споменато в османски документи от 1576 г.

Към края на османското владичество Ноевци е чисто българско село с 43 къщи и 1480 жители.

Културни и природни забележителности 
 Кукерската група на селото е най-голямата културна забележителност, като наброява над 100 сурвакари и е истинска атракция за всички гости на селото

Селото си има и химн „Ноевски ергенчета“

Редовни събития 
 Общоселският събор на Петдесетница, съпроводен с футболна среща между млади и ветерани, а също така и с музикална програма.
 На 14 януари се провежда древния обичай „Сурова“, като вечерта на този езически празник се представят редица програми, завършващи със заря и фойерверки.

Ноевци си има и стадион – „Черногорец“, на който се играят мачове с отбори от околните села. Детският отбор за деца от трети до седми клас вече не съществува.

Произход и значение на селищното име 
Известният наш учен Йордан Заимов в „Заселване на българските славяни на Балканския полуостров – проучване на жителските имена на българската топонимия“, издание на БАН, София, 1967 г. стр. 252 пише: „Ноевци....турско наименование Нойовча регистрирано 1576 г. от личното име Нойо, Ной, известно и в Сливен и в Хасково, вероятно от Но-вак“.

В „Селищни имена в Пернишки регион“, автор Иван Ерулски, ИК „ЯСИЯ“, Перник 1997 г. стр. 39: "Ноевци – село в Община Брезник, засвидетелствоно в турски документи през 1576 г. под формата на Нойовъча. През 1606 г. под формата Ноифче.

Бележки 

Села в област Перник
Населени места в община Брезник
Озърновци

О̀зърновци е село в Западна България. То се намира в община Брезник, област Перник.

География 
Село Озърновци се намира на около 50 – 60 км от София и е разположено в планински район.

Етимология 
Името на селото е от зърно < праславянското *zьrna.

Бележки 

Села в област Перник
Населени места в община Брезник
Паничино

Паничино е село в Североизточна България. То се намира в община Омуртаг, област Търговище.

Външни препратки 

Села в област Търговище
Населени места в община Омуртаг
Петрино

Петрино е село в Североизточна България. То се намира в община Омуртаг, област Търговище.

Външни препратки 

Села в област Търговище
Населени места в община Омуртаг
Ръжавец

Ръжавец е село в Западна България. То се намира в община Брезник, област Перник.

География 
Село Ръжавец се намира в планински район.

Бележки 

Села в област Перник
Населени места в община Брезник
Плъстина

Плъстина е село в Североизточна България. То се намира в община Омуртаг, област Търговище.

История 
По времето на османската власт селото е известно с името „Мутафлар“. Населението е изселническо от Централна Анадола от областта Кония. Селото първо било в местността `казан кьопру`(котелски мост). Мостът бе направен с цел преминаване на могъщата Османската империя от тогавашна пълноводна река и достигане до област Котел. Поради заразната и смъртоносна болест, която е обхващала големи групи от хора в целия свят чума селото се изселило в по-горните части на реката покрай гората, където са намерили извор с питейна вода и са го направили на чешма. Чешмата била центъра на така нареченото село „Мутафлар“, а тя се казва „Коджа Чешме“ в превод на български „Голяма чешма“. Чешмата и до ден днешен се използва от местното население. Тя е най-пълноводната чешма в окръг от 15км. Там хората са достигнали до изобилие от храна и подходящи места и материали за построяването на традиционните селски къщи от кирпич. По средата на селото минават две реки, от които едната е пълноводна. След дълги години  местните са започнали да се занимават със земеделие, с което селото се е сдобило с престижен авторитет из целия регион. Местното население на селото живеят в мир и покой и са много дружелюбни. Въпреки че някои части на селото са известни с враждебните си отношения един към друг, именно затова една от главните улици е наречена „Виетнам махла“. Селото е последното за областта Търговище.

Религии 
Населението е от турско етническо малцинство и българи мюсюлмани (преселници от Западните Родопи). Хората в селото си живеят в разбирателство, дружелюбно, без никакви признаци на етническа нетърпимост и агресия.

Футболен стадион 
Аматьорският футболен стадион „Плъстина арена“ се намира край гробището в Карши махла. Направено е с общите усилия на младото и амбициозно население.

Външни препратки 

Села в област Търговище
Населени места в община Омуртаг
Птичево

Птичево е село в Североизточна България. То се намира в община Омуртаг, област Търговище.

География 
Селото се намира в крайните предели на община Омуртаг. Инфраструктурата е добра. Асфалтиран път има само до горната махала.

История 
Птичево е много древно селище. Населението в селото е мюсюлманско (етнически турци). Разделя се на 3 части (махали): долна, средна и горна част (махала). Най-малко населената махала е средната, следвана от долната и горната. То е застаряващо най-вече в средната и долната махала на селото.

Основният поминък на местните е земеделието, но напоследък доста млади търсят алтернатива за живота си в околните градове, немалко са и тези, които са на гурбет.

Села в област Търговище
Населени места в община Омуртаг
Слаковци

Слаковци е село в Западна България. То се намира в община Брезник, област Перник.

География 
Село Слаковци се намира на 10 километра на юг от град Брезник.

Културни и природни забележителности 
В близост до селото се намира язовир Слаковци, който е построен през 1960 година. 

В центъра на селото е разположен паметник на Св. Св. Кирил и Методий, който е единствен на цялата територия на община Брезник.
Дълги години паметникът е бил част от сградата на училището в селото, която е била разрушена. Група радетели за запазването на монумента се събрали и с общи усилия и съдействието на пернишка фирма той бил спасен. Историята на паметника започва няколко години след откриването на местното училище, което е изградено в периода 1939-та – 1940-та година. На мястото, където е бил поставен паметника първоначално е имало друг, който е изобразявал жена, държаща сърп и чук. Атанас Иванчев с неговия баща и брат са направили паметника Свети Свети Кирил и Методий, тъй като  училището в с. Слаковци е носело името на светите братя. Художникът Атанас Иванчев е роден на 7 май 1927 година в село Слаковци. Дарбата му да рисува се проявява от ранна детска възраст. Белият бележник е негов неизменен спътник. Израства с нелекия селски труд, но е изключително добър по характер, вечно усмихнат и много контактен. Тези качества му дават възможност да бъде постоянно сред хората, да изучава техните нрави, бит и обичаи. Отрудените селски хора стават и първите персонажи в ранното му творчество. В периода 1941 – 1946 година учи в електротехникума в град Радомир. През 1948 – 1953 година завършва художествената академия в град София в класа на професор Бежков. Служи в редовете на Българската армия като офицер. Краткият му живот е изпълнен с много трудности и премеждия. Човешкото достойнство и правотата на справедливия живот са нещата, които той изповядва. Този негов мироглед става отражение на неговото творчество. Това му носи много проблеми с тогавашната власт и художествена критика. Работи като началник електроцентрала в град София, но заради нескритата си ненавист към съществуващия режим, което изразява с думи и най-вече с гротеска стигаща до сарказъм в цялото си творчество той е принуден да работи в АЕЦ “Козлодуй”. Въпреки това успява да направи седем самостоятелни изложби в градовете София, Бургас, Враца и Белово. Почива трагично на 2 декември 1977 година в родното си село.

На километър и половина от селото се намира малко летище.

Личности 
Родени в Слаковци
 Димитър Цанев, български революционер от ВМОРО, четник на Михаил Чаков

Външни препратки 
 Язовир Слаковци

Бележки 

Села в област Перник
Населени места в община Брезник
Пъдарино

Пъдарино е село в Североизточна България. То се намира в община Омуртаг, област Търговище.

Обществени институции 
 Народно читалище „Д-р Петър Берон -1952“

Външни препратки 

Села в област Търговище
Населени места в община Омуртаг
Станьовци

Станьовци е село в Западна България. То се намира в община Брезник, област Перник.

География 
Село Станьовци се намира в планински район.
През селото текат две реки Светля и Клисурка. Селото се намира в подножието на планините Балчар, Грудеж и Могила.

Редовни събития 
Съборът на селото е на Спасовден с курбан.

Личности 
  Ст. Иванчев, български революционер от ВМОРО, четник на Михаил Чаков
Към 3 декември 2011 г. най-възрастния жител на селото е Иванка Станкова Тончева, която е родена на 26 септември 1909 г. Следващият по старост е Иван Андонов Тончев е роден на 1 февруари 1912 г.

Бележки 

Села в област Перник
Населени места в община Брезник
Първан (село)

Първан е село в Североизточна България. То се намира в община Омуртаг, област Търговище.

Външни препратки 

Села в област Търговище
Населени места в община Омуртаг
Ярославци

Ярославци е село в Западна България. То се намира в община Брезник, област Перник.

География 
Село Ярославци се намира в планински район.

Личности 
Родени в Ярославци
 Тодор Рангелов (1919-1999), български партизанин и полковник

Бележки 

Села в област Перник
Населени места в община Брезник
Беренде

Името Беренде носят две български села:

 Беренде, област Перник
 Беренде, област София
Враня стена

Враня стена е село в Западна България. То се намира в община Земен, област Перник.

География 

Село Враня стена се намира в планински район. Неговите 22 махали са пръснати по северния склон на Земенска планина и по южния склон на Рудина планина, които от своя страна са част от среднопланинската област Краище в югозападната част на страната. По-голямата част от селото е съсредоточена в плодородната долина на Треклянска река, известна още като Коритото.

Обществени институции 
 Кметско наместничество

Културни и природни забележителности 
В източната страна над центъра на селото се намира „Големио Камик“, който от подножието до върха е над 100 метра. Орлите пролетно време си вият в него гнездата, а под него се носят легенди, че имало дълбоки като кладенци дупки, пълни с вода. Това природно формирование е дало името на селото.

Редовни събития

Известни личности 
 Родени във Враня стена
 Евтим Арсов (1914 – 1959) – виден деец на Земеделското движение в България
 Зиновий Поппетров (1838 – 1911) – духовник и възрожденски деец
 Устабаши Марко (края на ХVІІІ век – след 1866 г.) – Известен строител изградил няколко сгради на Рилския манастир – воденица (1833), жилищни и стопански корпуси на метоха Пчелино (ок. 1850), жилищни и стопански корпуси на метоха „Орлица“ (1862) и сградата с хлебопекарната до Самоковската порта на манастира (1866). Вероятно е работил заедно с устабаши Миленко Велев по строежа на източното крило на Рилския манастир.
 Устабаши Велчо (неизв. – неизв.) – Известен църковен строител, изградил заедно с майстор Нико от село Дивля, църквите „Св. Илия“ (1865) в село Дивля, Пернишко, „Св. Никола“ (1875) в село Стайчевци, Пернишко, както и „Св. Илия“ в село Горочевци, Трънско.

Литература 
Тулешков, Н. Архитектурното изкуство на старите българи. Том 2 и том 3, Късно средновековие и Възраждане, С., 2006

Външни препратки 

Села в област Перник
Населени места в община Земен
Рътлина

Рътлина е село в Североизточна България. То се намира в община Омуртаг, област Търговище.

Села в област Търговище
Населени места в община Омуртаг
Габровдол

Габровдол е село в Западна България. То се намира в община Земен, област Перник.

География 
Село Габровдол се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 
 Сурвакарите на Габров дол пътуват за Ирландия, {2009-03-17}

Села в област Перник
Населени места в община Земен
Горна Глоговица

Горна Глоговица е село в Западна България. То се намира в община Земен, област Перник.

География 
Село Горна Глоговица се намира в планински район, във физикогеографската област Краище, по южните склонове на Ерулска планина.

История

Културни и природни забележителности 
Природни и културни забележителности са на първо място калето „Градище“, където и до днес се намират археологически разкопки от древни времена (с недостатъчно разучен произход), състоящи се предимно от керамични изделия, като най-типични са така наречените „делви“, някои от които могат да бъдат видяни пред историческия музей в град Перник.

Друго интересно място е местността „Голямата могила“, където се намира построен параклис и се провеждал традиционен събор-курбан в името на Свети Спас.

Мястото е подходящо за селски туризъм, както и за организиране на излети сред природа.

В селото се намира пещерата Кукулевец, с дължина 25 метра.

Редовни събития 
 Редовен ежегоден събор, който се състои на 21 септември.
 Също така дългогодишна традиция на селото е било откриването и закриването на ловния сезон.

Села в област Перник
Населени места в община Земен
Станец

Станец е село в Североизточна България. То се намира в община Омуртаг, област Търговище.

Външни препратки 

Села в област Търговище
Населени места в община Омуртаг
Дивля

Дивля е село в Западна България. То се намира в община Земен, област Перник.

География 
Село Дивля се намира в планински район, на около 70 км от гр. София в западна посока. Най-високата точка е разположена на 1187 метра. През село Дивля минава река Явор и Глоговишка река.

История 
При избухването на Балканската война в 1912 година един човек от Дивля е доброволец в Македоно-одринското опълчение. Село Дивля е известно с майсторите павиори. В селото има паметник на павето.

Личности 
 Родени в Дивля
  Саво Величков, български революционер от ВМОРО, четник на Боби Стойчев
  Методи Бежански, детски писател. Неговият син — Димитър Бежански — е известен писател-хуморист и журналист в Българското национално радио.

В с. Дивля от 1925 г. до 1937 г. твори един от най-великите български художници — Владимир Димитров-Майстора. В негова памет, през 2002 г., по инициатива на кметския наместник Георги Андреевски, в центъра на селото е поставен бюст-паметник, дело на скулптура проф.Величко Минеков.

Други

Редовни събития 
Всяка година в село Дивля се организира традиционен събор на 2 август – Илинден. От 1993 година насам на всеки 28 август се организира курбан. Поводът е, че на този ден през 1993 година в селото се разразява огнена стихия. За радост на жителите загубите не са съществени. Курбанът се прави в църквата на селото, която се казва пророк „Свети Илия“ . Тя е построена на най-хубавото място в Дивля и не е подземна, а надземна. Направена е през 1865 година.

Литература 
 „Един кът от краището“, Иван Тасев
 „Къщичка край гората“, Методи Бежански
 „Нощ със Сириус“, Методи Бежански
 „Нощите на вълчите сватби“, Методи Бежански
 „Луд свири, луд играе“, Методи Бежански

Бележки 

Села в област Перник
Населени места в община Земен
Тъпчилещово

Тъпчилещово е село в Североизточна България. То се намира в община Омуртаг, област Търговище. Турското име на селото, запазено до 1934 г., е Безирганкьой (Bezirgankoy).

География 
Намира се на 5 км източно от град Омуртаг. Заобиколено е с широколистни и иглолистни гори, през селото преминава река Врана, която се влива в Камчия.

История 
До Oсвобождението е било изцяло турско село. В началото на 20 век се преселват заселници българи от Kюстендилско. След убийство на млад българин избухват етнически сблъсъци, при които местните турци са избити и прогонени. Този млад българин изнасилва млада туркиня. Братът на туркинята като отмъщение убива изнасилвача. След този случай българите започват да отмъщават на турците. Самият убиец турчин избягва от ръцете на властта. След бягството няколко дена се крие в с. Чернооково (Преславско) при свои роднини. После по течението на реката бяга в Турция. Установява се в Европейска Турция в село близо до гр. Къркларели (Лозенград). Сега селото е с българско население. В селото по-голямата част са цигани. От българите са останали само няколко възрастни семейства.

Религии 
Жителите на селото са православни християни.

Редовни събития 
Съборът на селото е на Голяма Богородица (28 август).

Села в област Търговище
Населени места в община Омуртаг
Долна Врабча

Долна Врабча е село в Западна България. То се намира в община Земен, област Перник.

География 
Село Долна Врабча се намира в планината Краище. Най-високият връх около селото е Рудината с височина приблизителни 1200 метра.

Културни и природни забележителности 
В непосредствена близост на Североисток се намират останките от римската крепост „Вител“, както и част от стар римски път. На исток от центъра на селото на около 300м. се намира Черквата „Св. Николай-Летни (Летни св. Никола)“ построена около 1886 г.

Външни препратки 

Села в област Перник
Населени места в община Земен
Угледно

Угледно е село в Североизточна България. То се намира в община Омуртаг, област Търговище.

Религии 
Селото основно е заселено с помаци

Външни препратки 

Села в област Търговище
Населени места в община Омуртаг
Еловдол

Еловдол (понякога Елов дол) може да се отнася за:
 Еловдол – село в Област Перник
 Еловдол – село в Област София

Вижте също 
 Еленов дол – село в Област София
Мурено

Мурено е село в Западна България. То се намира в община Земен, област Перник.

География 
Село Мурено се намира в планински район.

Редовни събития 
На 13 юни всяка година се провежда събор на селото.

Външни препратки 

Села в област Перник
Населени места в община Земен
Одраница

Одраница е село в Западна България. То се намира в община Земен, област Перник. Сред старите наименования на селото са запазени имената Удранци, Одранча, Одранче, като се предполага, че вероятно името произлиза от жителско име Одране или от думата Одър – одър/дървено легло/вид подвижна колиба; или от думата одрина – обор/сеновал, обор’; също така вероятен произход е и от първоначално местно наименование Одър – като земеписен термин, като местното наименование Одрища в Радомирско – за равно място или място, където почива добитък.

География 
Село Одраница се намира в планински район.

История 
В района е открито е късноантично селище – разкривани са масивни стени, керамика и монети. На най-високата част на местността „Чешмата“ ясно се очертават стени на монументална сграда. Открит е и водопровод. Имало е и керамична работилница. 

Съществува легенда, че името Одраница селото носи от една случка, когато турци изнасилват местна жена. Бандата е настигната от разгневените мъже и изнасилвачите са заковани в гората над селото, и одрани живи. На същото място е издигнат манастир.

В турските регистри селото е записвано като: Удранци в 1570 г.; Одранча, Одранче в 1576 г.

Културни и природни забележителности 
 Одранишки манастир.

Редовни събития 
 Селски събор – провежда се ежегодно на Петровден.

Бележки 

Села в област Перник
Населени места в община Земен
Падине

Падине е село в Западна България. То се намира в община Земен, област Перник.

География 
Село Падине се намира в планински район.

Други 
Голям проблем на селото е снабдяването му с водопровод. Местните хора от дълги години се опитват да намерят начин. Селото е много удобно за развитие на селския туризъм.

Външни препратки 

Села в област Перник
Населени места в община Земен
Раянци

Раянци е село в Западна България. То се намира в община Земен, област Перник.

География 
Отстои на 5 км западно от с. Калотинци, на 13 км северозападно от гр. Земен и на 56 км югозападно от гр. Перник. Столицата София е на 81 км североизточно.

Разположено е в планински район, а надморската му височина е 724 м. Климатът е умереноконтинентален под влиянието на планинския релеф и се характеризира със студена зима и топло лято. Наблизо протичат реките Треклянска и Дивлянска.

Постоянното население наброява около 26 души.

Най-близките кметско наместничество, смесен магазин, читалище и кръчма са в съседното село Калотинци. Където има и фелдшерски здравен пункт. Най-близките учебни и здравни заведения работят на територията на гр. Земен, а болницата е в гр. Перник.

Туризъм и забележителности 
В района има много възможности за културен туризъм, като могат да бъдат разгледани Чепинският (8 км), Земенският (9 км), Жаблянският (10 км), Радибошкият (13 км) и Гигинският (16 км) манастири.

Хубаво място за екскурзия е водопадът Полска Скакавица (14 км), който е изключително красив, а водата пада от 50 м височина.

Любителите на риболова могат да се възползват от условията при яз. Пчелина (11 км), който редовно се зарибява, а за удобство на туристите има паркинг, кей, ресторант и бунгала.

Външни препратки 
 ww.mirela.bg

Села в област Перник
Населени места в община Земен
Смиров дол

Смиров дол е село в Западна България. То се намира в община Земен, област Перник. Представлява част от т.нар. район Краище, който обхваща област между няколко общини – Брезник, Трън, Трекляно и най-вече Земен. Населението се определя като граовци.

География 
Село Смиров дол се намира в планински район. То е типично нископланинско село, със смесен тип гора и канелено горска почва. Разделено на малки махали, развили се от различните родове, основали го назад във вековете. Смиров дол се намира недалеч от сръбската граница, в близост до град Земен на приблизително 12 km. Граничещите с него села са Калотинци и Долна Врабча.

История 

Според най-широко разпространената версия то е основано от бегълци от други близки населени места, през чумните епидемии по време на Турското властничество в България. Населението е изцяло българско, с източноправославно вероизповедание.

Културни и природни забележителности 
 Манастир „Св. Пантелеймон“ осветен на 8 август 2015 г.
 Паметник на загиналите от войните 1912 – 1913 г.
 Останки от църковен комплекс от Възраждането.
 Автентична чешма за пране и водопой на добитък

Други 
Празникът на Смиров дол се чества на Спасовден

Външни препратки 
 Поеми на Смировдолски от сайта на ДБД

Села в област Перник
Населени места в община Земен
Чепино (село)

Чепино е село в Западна България. То се намира в община Ковачевци, област Перник.

География 
Село Чепино се намира в планински район.

Външни препратки 

Села в област Перник
Населени места в община Ковачевци
Егълница

Егълница е село в Западна България. То се намира в община Ковачевци, област Перник.

География 
Село Егълница се намира в планински район. На 2 км югоизточно от село Калища.

Религии 
Село Егълница принадлежи в църковно-административно отношение към Софийска епархия, архиерейско наместничество Радомир. Населението изповядва източното православие.

Обществени институции 
 Кметство Егълница.
 Читалище „Просвета“ – действащо читалище, регистрирано под номер 3343 в Министерството на културата. Дейности: Група за народни песни и танци; библиотека – 2113 тома.

Културни и природни забележителности 
Възрожденска църква „Свети Симеон Стълпник“, построена през 1846 г. Тя е единствената в Софийската епархия, посветен на св. Симеон Стълпник. Храмът е еднокорабен, тип базилика. Камбанарията е с открит навес, за да се чува звънът на камбаната във всички 45 махали в селото. Църквата в с. Егълница е паметник на културата от местно значение. Храмовият празник е на 1 септември, началото на църковната нова година. През 2012 г. църквата се възстановява. Сменен е покривът на храма и е направено допълнително укрепване с колони.

През 1921 г. в селото е открит войнишки паметник в памет на загиналите в Балканската и Междусъюзническата война.

Спорт и отдих 
 ФК „Левски“ – с. Егълница, участник в южна „А“ ОФГ – Перник.

Литература 
 Ананиев, Анани, Село Егълница в историята на Радомирския край, София, 2007, изд. Дими 99,

Източници

Външни препратки 
 Реставрират най-старата църква в община Ковачевци.

Села в област Перник
Населени места в община Ковачевци
Ковачевци

Името Ковачевци носят две български села:

 Ковачевци (Област Перник)
 Ковачевци (Софийска област)
Косача

Косача е село в Западна България. То се намира в община Ковачевци, област Перник.

География 
Село Косача се намира в планински район.

Селото е конгломерат от махали, разпръснати по баири и долини. Махалите са Тютюнджийска, Поляна, Домишлярска – там е къщата на майката на Георги Първанов, Еврейска, Величкова – там е къщата на баща му, Еленинска (баба Елена криела Левски в църквата), жена на дядо Пене – търговец в Цариград. (Обрани от попа от с. Ръждавица), Брадарска махала, Кюркчийска махала (там има останки от крепост), Груйова махала, Стойкови, Тодорови, Компирови, Миалови (Михайлови), Цигански (по прякор), Ковачевска махала. Разстоянието по шосе от Тютюнджия до Арбанашки рид е повече от 6 километра.

История 
В близост до селото и до язовир „Лобош“ („Пчелина“) се е намирал древният град Буйеридава (Buieridava). Той е бил основан ок. V в. пр. Хр. от тракийското племе илеи.

Културни и природни забележителности 
Азбука по косачки:
Ана Бие Веле. Господин Димитрия Е Жален За Ивана. Кире Лазов и Милан Наков Отидоха При Радомирския Съдия.
Там Уловиха Филип Хайдутин Циганин. Чича Шие Щилета/обувки/. Ъгъл, Юнак, Ябълка.

Личности 
 Родени в Косача

  Павле (Павел) Младенов, български революционер от ВМОРО, четник на Кръстьо Българията на три пъти
  Петър Милев (1879 – 1908), български революционер
  Георги Ананиев (1950 – 2021), бивш министър на отбраната
  Георги Константинов, български революционер от ВМОРО, четник на Михаил Чаков
   Георги Солунски (р. 1939), български актьор, македонист
  Марко Лазаров (1867 – 1915), български революционер от ВМОРО
  Станимир Алексов, македоно-одрински опълченец, Кюстендилска дружина
  Александър Наков (1919 – 2018), есперантист, анархист, политически затворник и концлагерист

Други 
Оттам всъщност е Георги Първанов. Майка му и баща му са от това село, Първанов само е роден в съседното село Сирищник.

Галерия

Бележки 

Села в област Перник
Населени места в община Ковачевци
Лобош

Лобош е село в Западна България. То се намира в община Ковачевци, област Перник.

География 
Лобош се намира на 664 м надморска височина. Разположено е изцяло в Рудина планина. Близо до селото се намира язовир Пчелина, изграден върху река Струма. Селото разполага със земеделски земи покрай река Струма и по баирите на Рудината планина.

История 
На южния склон на Рудина планина, на 700 метра от билото до 3 – 4 век е съществувало тракийско селище. То е укрепено от три страни с каменен зид, изграден от ломени камъни без спойка, запазен във височина от 2-3 реда камъни. В местността „Царско селище“ са запазени части от крепостни стени, изградени от ломен камък с хоросанова спойка. На това място до десния бряг на река Струма е съществувала късноантична и средновековна крепост, която е останала добре запазена при включването на тези земи в българската държава и е останала да действа като крепост чак до 11 – 12 век. В околносите на селото са запазени стари римски гробища.

Има поверие, че през селото преминал Крали Марко със своя кон. Конят оставил отпечатък от подковата си върху една огромна скала, голяма част от която сега се намира под водата на язовира, и се нарича Вучански камък.

В края на 14 век селото се е състояло от две махали – Лобош и Кощилявци (Белва). С течение на времето те се обединяват под едно име. На няколко километра от Лобош се намира с. Жабляно с известния женски метох в Жабленския манастир.

Религии 
В селото се изповядва източноправославно християнство.

Обществени институции 
 В село Лобош е имало две училища. Те били закрити и от тях била направена детска градина. Децата имат осигурен превоз до училища в съседните села. Детската градина функционира и карат децата от цялата община в нея.

Културни и природни забележителности 
Лобошката църква „Св. Харалампи“ е красива и се отличава от старинните къщи, които преобладават в централната част на селото. Благодарение на реставрацията църковното сияние се вижда отдалече. В самия черковен двор има още една умело реставрирана сграда – селският музей. В него има много старинни предмети. Сградата на сегашния музей е била символ на българската просвета в миналото, защото тук се е помещавало килийното училище на селото.

Редовни събития 
Всяка година на Спасов ден, както и на всяка първа събота на месец септември в селото се провежда събор. Празнува се и Сурва на 13 януари.

Население и трудова дейност 
По-голямата част от населението работи в Перник или София, но хората, които работят в селото, отглеждат крави, кози, овце и се занимават със земеделие. В селото има 3 работещи магазина. Заради голямата отдалеченост от работа, училище и медицинска помощ, хората напускат селото.

Външни препратки 
 Bulgarian Castles

Села в област Перник
Населени места в община Ковачевци
Ракиловци

Ракиловци е село в Западна България. То се намира в община Ковачевци, област Перник.

География 
Село Ракиловци се намира в планински район.

История

Религии

Обществени институции

Културни и природни забележителности

Редовни събития 
Събор в селото

Летният събор на селото до към 1920 г. е ставал на празника Летен Никулден или в по-близкия до датата неделен ден. Църковното настоятелство е събирало пари и продукти за подготовката на празника. След построяване на паметника в селото, до 1944 година се провежда и втори събор, на Архангеловден.

Личности 
Родени в Ракиловци
  Георги Иванов, български революционер от ВМОРО, четник на Михаил Чаков
  Ненко Хранов (1850 – 1936), български опълченец и народен представител в следосвобожденска България

Литература

Други

Кухня

Източници 

Села в област Перник
Населени места в община Ковачевци
Светля

Светля може да се отнася за:

 Светля (село), село в Западна България, област Перник, община Ковачевци
 Светля (река), река в Западна България
Витановци

Витановци е село в Западна България. То се намира в община Перник, област Перник.

Редовни събития 
Всяка година на 14 януари в селото се изпълнява традиционният обичай „Сурва“. Сурвакарите обикалят селото цяла нощ, за да изгонят злите сили. Друг традиционен празник е „Ората копата“. Той е през феврурари или през март. На него се събират дървета и се пали голям огън. Там се изпълняват традиционни танци, а след като огънят намалее, хората го прескачат за здраве и плодородие.
Съборът на селото е в края на месец юни.
В селото има и футболен клуб.

Личности родени във Витановци 
 Секул Крумов (1922-2003), български скулптор

Други 
 На югоизток от селото се намира склон, популярен за практикуване на парапланеризъм. Денивелацията му е 50-60 m със северозападно изложение. Подходящите ветрове са със скорост 5-10 m/s.

Бележки 

Села в област Перник
Населени места в община Перник