Петрич (община)

Община Петрич се намира в Югозападна България и е една от съставните общини на област Благоевград.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината се намира в най-югозападната част на България и на област Благоевград и с площта си от 650,132 km2 заема 2-ро сред 14-те общини на областта и 10,01% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на север – община Струмяни;
 на североизток и изток – община Сандански;
 на юг – Република Гърция;
 на запад – Република Северна Македония.

Релеф, води, климат, туристически обекти

Релеф 
Територията на община Петрич представлява една изключително интересна мозайка от различни типове релеф – котловинно долинен, ниско-, средно- и високопланински. По-голямата (северна и северозападна част) се заема от северните, източните и южните склонове на планината Огражден с най-висока точка връх Билска чука (1644 m), разположен северно от село Баскалци, в близост до границата с Северна Македония. В югозападната част на общината, по границата с Гърция се извисява планината Беласица с максимална височина – граничния връх Радомир – 2029 m (най-високата точка на общината). Между двете планини и източно от тях в обсега на общината попада западната и южна част на Санданско-Петричката котловина. Източно от Беласица е разположено малкото Марикостинско поле и тук в коритото на река Струма, при устието на Пиринска Бистрица, на границата с Гърция е и най-ниската точка на общината – 68 m н.в.

Води 
През източната част на общината, от север на юг, преминава около 27 km от течението на река Струма, която протича през южната част на Санданско-Петричката котловина и Марикостинското поле, а между тях образува късия Марикостински пролом. Тя има два десни притока, водещи началото си от Северна Македония – реките Лебница и Струмешница и един ляв, събиращ водите си от Пирин – река Пиринска Бистрица.

Река Струмешница води началото си от Северна Македония и в община Петрич са нейните последни 33 km преди да се влее отдясно в Струма. На българска територия тя получава шест къси десни притока водещи началото си от планината Беласица – реките Свигьовица, Рамешница, Камешница, Коларовска, Иваник (Бела) и Луда Мара (Петричка река) и един ляв – река Градешница, извираща под връх Билска чука в планината Огражден.

Безценно природно богатство са откритите минерални извори, локализирани в 3 основни находища: в местността Рупите, край село Марикостиново и тези в близост до общинския център.

Климат 
Поречията на реките Струма и Струмешница, които в границите на община Петрич обхващат част от Санданско-Петричката котловина, се характеризират с типичен преходно-средиземноморски климат. Тук през цялата година се чувства осезателно топлото беломорско влияние, което нахлува по Струма от юг. Зимата е мека, настъпва късно и е безснежна (средна януарска температура 2,4 °C); пролетта започва още от началото на март; лятото е сухо и горещо (средна юлска температура 24,7 °C), а през юли и август максималните температури достигат до 40 – 42 °C; есента е дълга и топла. Средната слънчева радиация е около 2436 часа/год. - най-високите стойности за страната. Валежите са средно 700 мм/год. и са предимно от дъжд с главен максимум през ноември-декември. Ветровете обикновено нахлуват по долината на Струма от юг (топли) и север (по-студени), като преобладават тези с южна компонента. Освежаващ ефект през топлото полугодие има планинско-долинният вятър. С увеличаване на надморската височина в Огражден и особено в Беласица средиземноморското влияние постепенно отслабва като в по-високите части се наблюдават типичните черти на планинския климат: кратко и прохладно лято и студена зима.

Туристически обекти 
Сред основните туристически обекти в общината са:
 местността Рупите – свято място, скътано в кратера на единствения в България угаснал вулкан Кожух, където бликат множество горещи минерални извори с високо съдържание на сяра.
 Хераклея Синтика – античен град, чиито руини са разположени в землището на село Рупите.
 Националния парк-музей Самуилова крепост, разположен западно от село Струмешница, на десния бряг на река Струмешница.

В общината са създадени и два природни резервата: „Конгура“, в планината Беласица, южно от Петрич и „Соколата“, разположен по долината на река Лебница (в община Петрич е част от резервата), северно от село Драгуш.

Население

Етнически състав (2011) 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Населени места 
Общината има 55 населени места с общо население 47 939 жители към 7 септември 2021 г.

Административно-териториални промени 
 Указ № 765/обн. 09.11.1921 г. – признава н.м. Чучулигово (от с. Кулата) за м. Чучулигово;
 Писмо № 6259/обн. 17.07.1922 г. – признава н.м. Чешма 5-и полк за м. Покровник;
 Указ № 162/обн. 08.04.1931 г. – признава м. Чучулигово за с. Чучулигово;
 през 1932 г. – м. Покровник е преименувана без административен акт на м. Дрангово
 Писмо № 7366/обн. 15.06.1932 г. – признава н.м. Рибник за с. Рибник;
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Ени чифлик (Нови чифлик) на с. Ново Кономлади;
 МЗ № 1966/обн. 16.11.1935 г. – преименува с. Димидово на с. Самуилово;
 МЗ № 2915/обн. 16 януари 1943 г. – признава м. Дрангово за с. Дрангово;
 през периода 1946 – 1956 г. м. Водениците е изселена и заличена без административен акт;
 Указ № 334/обн. 13.07.1951 г. – преименува с. Богородица на с. Сестрино;
 – преименува с. Робово на с. Волно;
 – преименува с. Дрангово на с. Свобода;
 – преименува с. Орман на с. Кавракирово;
 – преименува с. Масли чифлик на с. Кладенци;
 – преименува с. Ширбаново на с. Мулетарово;
 Указ № 317/обн. 13.12.1955 г. – признава н.м. Първомай (от с. Мендово) за с. Първомай;
 1956 г. – с. Вишнени е преименувано без административен акт на с. Вишлене;
 – с. Дреновца е преименувано без административен акт на с. Дреновица;
 – уточнява името на с. Кукурахцово без административен акт на с. Кукурахцево;
 Указ № 582/обн. 29.12.1959 г. – заличава м. Долни край и я слива като квартал на с. Гега;
 – заличава к. Мечково и ги слива като квартал на с. Баскалци;
 – заличава с. Рибник и го слива като квартал на с. Старчево;
 – заличава м. Учкунци и я слива като квартал на с. Гега;
 Указ № 50/обн. 09.02.1960 г. – преименува с. Елешница на с. Беласица;
 Указ № 139/обн. 19.04.1960 г. – признава м. Боровичене за с. Боровичене;
 – признава м. Гега за с. Гега;
 – признава м. Чурилово за с. Чурилово;
 Указ № 5/обн. 8 януари 1963 г. – отделя кв. Рибник от с. Старчево и го признава за с. Рибник;
 – признава н.м. Самуилова крепост (от бивша община Първомай) за с. Струмешница;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 г. – осъвременява името на с. Коларево на с. Коларово;
 – осъвременява името на с. Кранджилица на с. Крънджилица;
 – осъвременява името на с. Михново на с. Михнево;
 – преименува с. Нова Тополница на с. Тополница;
 Указ № 562/обн. 06.04.1971 г. – възстановява старото име на с. Свобода – с. Дрангово;
 Указ № 3147/обн. 28.10.1984 г. – преименува с. Припечене на с. Генерал Тодоров;
 Указ № 3005/обн. ДВ бр. 78/09.10.1987 – закрива община Коларово и община Първомай и включените в състава им населени места и техните землища се присъединяват към община Петрич;
 Указ № 83/обн. 09.04.1993 г. – преименува с. Мулетарово на с. Рупите;
 Указ № 186/обн. ДВ бр.59/21.06.1995 г. – възстановява старото име на с. Сестрино – с. Богородица;
 На основание §7 (т.3) от Закона за административно-териториалното устройство на Република България (ДВ, бр. 63/14.07.1995 г.) всички махали, колиби, гари, минни и промишлени селища придобиват статут на села.
 Реш. МС № 755/24.09.2015, обн. ДВ бр.76/02.10.2015 г. – заличава с.Гюргево;
 – заличава с. Занога;

Транспорт 
По долината на река Струма преминава участък от трасето жп линия София – Благоевград – Кулата и от жп гара Генерал Тодоров до град Петрич.

През общината преминават частично или изцяло 5 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 82,2 km:
 последния участък от 13,2 km от Републикански път I-1 (от km 440,6 до km 4453,8);
 последния участък от 10,2 km от Републикански път III-108 (от km 2,5 до km 12,7);
 последния участък от 42,6 km от Републикански път III-198 (от km 52,1 до km 94,7);
 началния участък от 2,3 km от Републикански път III-1082 (от km 0 до km 2,3);
 целия участък от 13,9 km от Републикански път III-1084.

Топографска карта

Източници

Външни препратки 
 Официален сайт на община Петрич

Бележки