Admiral

Admiral er en søofficersgrad. Ordet admiral stammer gennem tysk, fransk og spansk fra  () "havets behersker", men gik efterhånden over til at betegne en anfører for en flådestyrke, i middelhavsmarinerne fra slutningen af middelalderen, i Danmark fra begyndelsen af 16. århundrede. Admiralsklassen inddeltes senere i forskellige grader.

Som tegn på sin kommando fører en admiral sit flag (kommandotegn) på stortoppen; et admiralsflag er berettiget til at få salut.

Royal Navy har 3-5 Sea Lords og Kriegsmarine havde under 2. verdenskrig en Storadmiral som øverste flådeofficer.

I U.S. Navy er de tilsvarende grader Rear Admiral (Lower half), Rear Admiral (Upper half), Vice Admiral og Admiral (i stigende rangorden). Den allerøverste, 5-stjernede grad, Fleet Admiral eksisterer ikke mere. Det blev godkendt af Den amerikanske Kongres for at hædre 4 admiraler i US Navy for deres indsats under den 2. verdenskrig. Den første der blev udnævnt, var Ernest J. King, chef for US Navy under 2. verdenskrig, den 7. december 1944. Derefter blev William D. Leahy udnævnt den 15. december 1944 og den 19. december blev Chester W. Nimitz, sejrherren ved Slaget om Midway, forfremmet til de 5 stjerner. Den sidste udnævnte var William F. Halsey, der blev udnævnt den 11. december 1945. 

Under Den amerikanske borgerkrig hed admiraler i US Navy, og i Sydstaternes Flåde, Flag Officer.

I fiskerflåderne i Nordsøen benævntes undertiden særlig erfarne førere af fiskerfartøjer admiral, hvorved der i deres virksomhed tillagdes dem en vis myndighed over førerne i samme fiskeriselskab.

Danske admiraler

Historie 
I Danmark kaldtes den øverste admiral indtil 1683 rigsadmiral; under ham stod en rigsviceadmiral. Efter den tid benævnedes flådens øverste befalingsmænd: Generaladmiral, general-admiralløjtnant, admiral, viceadmiral og schoutbynacht (fra 1771 kontreadmiral). De to første betegnelser er senere blevet ophævet, og flotilleadmiralen er kommet til som laveste admiral.

På linjeskibenes tid var flådechefen admiral og hans skib lå i midten af flåden, forrest lå viceadmiralen og kontreadmiralen lå agterst.

Kongen/dronningen er højstbefalende over flåden, og de fremmede monarker, der har modtaget udnævnelse til æresadmiraler, er admiraler i Flåden.

Admiralsgraden i dag 
I det danske søværn anvendes i dag graderne admiral, viceadmiral, kontreadmiral og flotilleadmiral.

Hvis det er en søofficer, der er forsvarschef, har denne altid rang af admiral. 

Danmark har 12 admiraler (2009), alle mænd, fordelt sådan:

 Den højeste tjenstgørende officer inden for Søværnets rammer er kontreadmiral og er chef for Marinestaben. Der er yderligere 3 kontreadmiraler: Chefen for "Strategi- og koordinationsstaben" i Forsvarskommandoen, og chefen for Forsvarsakademiet.. 

 Efterfølgende er der seks flotilleadmiraler, hvoraf alle er kommandører, midlertidigt udnævnt: Chefen for Søværnets Taktiske Stab og stabschefen ved Marinestaben, desuden er der fire, der deltager i udenlandske stabe og videnskabelige følgegrupper. 

 Den danske Forsvarschef indtil den 4. oktober 2009 var admiral Tim Sloth Jørgensen. Tim Sloth Jørgensen forlod efter eget ønske sit job i forbindelse med sagen om oversættelsen af omstridt bog.
Den 20. oktober 2009 blev admiral Tim Sloth Jørgensen udnævnt til kommitteret under Forsvarsministeriet med virkning fra den 5. oktober 2009.

 Indtil forsvarsforliget 2000 eksisterede stillingen 'Chefen for Søværnet' der var en viceadmiral. Den seneste viceadmiral var Tim Sloth Jørgensen, der var Chef for forsvarsstaben, en stilling der normalt medførte udnævnelse til den næste forsvarschef. Denne praksis er sidenhen blevet revideret. Der er p.t. ingen danske viceadmiraler.

 Endeligt var Prins Henrik admiral à la suite, dvs. ikke i aktiv tjeneste.

De brede guldstriber er to tommer tykke og de tynde er ½ tomme på ærmerne.

Sveriges admiraler 

I dagens Sverige er praksis at kun kongelige og øverstbefalende har admiralsgrad, hvilket medfører at viceadmiral er den højeste officersgrad i den svenske flåde. i 1900-tallet er flere tidigere marinchefer udnævnt til admiraler i forbindelse med deres pension. I daglig tale tiltales viceadmiraler, kontreadmiraler og flottileadmiraler "admiral". Godt tredive admiraler er begravet på Galärvarvskyrkogården på Djurgården i Stockholm.

Historie 
Ældre admiralsgrader i den svenske flåde var storadmiral, oberstadmiral, underadmiral, rigsadmiral, admiralgeneral, generaladmiral, schoutbynacht m.fl. Da den svenske statsforvaltning blev reformeret i 1600-tallet, blev Amiralitetsdepartementet et af ”ministerierne”, med rigsadmiralen som chef for admiralitetskollegiet.

Svenske admiraler af forskellige grader

Storadmiral 
Titel på flådens øverstbefalende efter kongen - denne grad har været båret af to personer:
 Hertug Karl, senere Karl XIII.
 Kronprins Oscar, senere kong Oscar I.

Sveriges rigsadmiraler 
Rigsadmiral var den højeste flagofficer i Sverige; den tredje i rang af 1600-tallets fem høje rigsembedsmænd. Rigsadmiralen ledte admiralitetskollegiets arbejde.

1676 blev Gustaf Otto Stenbock afsat af Karl XI og i stedet udnævnt til oberstadmiral. Med hans død 1685 ophørte embedet i denne form. Generaladmiral Hans Wachtmeister, som nu blev kongens repræsentant i flådens forvaltning, havde en væsentligt anden stilling end den tidligere rigsadmiral.

Sveriges admiralgeneraler 
 Hans Wachtmeister (1641–1714) blev af Karl XI udnævnt til admiralgeneral 1681. I perioden 1680-1700 arbejdede han hårdt for at opruste flåden., og da krigen kom i år 1700 stod Wachtmeister til søs i spidsen for sit livsværk. Wachtmeister, Henrik af Trolle og Claes Larsson Fleming betragtes som den svenske flådes bedste organisatorer gennem tiden.

Sveriges generaladmiraler 
Gustav III udfærdigede i 1780 instruks for generaladmiralen, som blev ansvarlig for orlogsflådens tilstand og forbedring. 

Generaladmiralsembedet har været beklædt af: 
 Lorentz Creutz den ældre Udnævnt til generaladmiral 1675, faldt i søslaget ved Ölands södra udde 1676.
 Henrik Henriksson Horn af Åminne (1618-1693) Udnævnt til generaladmiral 1677, men led på grund af sit totale ukundskab til flåden led han fatalt nederlag i Søslaget i Køge Bugt 1. juli samme år. 
 Henrik af Trolle 1780-1784. Anses som den største organisator ar den svenske flåde i midten af 1700-tallet.
 Carl August Ehrensvärd 1792-1794
 Johan af Puke 1812
 Victor von Stedingk 1818
 Olof Rudolf Cederström 1823-1828

Sveriges admiraler 
 Jakob Bagge
 Bengt Halstensson Bagge 1569
 Claes Larsson Fleming 1620
 Johan Bär 1676
 Erik Carlsson Sjöblad 1676
 Hans Clerck 1676
 Gustaf Adolph Sparre 1690
 Cornelius Ankarstierna 
 Evert Fredrik Taube 1700
 Edvard Didrik Taube 1719 (overadmiral 1734)
 Carl Ruuth
 Claes Sparre 1712 (overadmiral 1715, præsident i admiralitetskollegiet 1719-27)
 Theodor Ankarcrona 1742
 Carl Hans Sparre 1754 (præsident i admiralitetskollegiet 1759-70)
 Erik Arvid Sparre 1755 (præsident i admiralitetskollegiet 1771-75)
 Johan af Puke 1808
 Louis Palander af Vega 1900
 Gustaf V 1907
 Greve Carl August Ehrensvärd 1924
 Otto Emil Lybeck 1936
 Fabian Tamm 1947
 Gustaf VI Adolf 1950
 Stig H:son Ericson 1961
 Prins Bertil 1969
 Carl XVI Gustaf 1973
 Bengt Lundvall 1978
 Bror Stefenson 1991

Sveriges viceadmiraler 
 Olof von Unge, adlet år 1712. 
 Carl Olof Cronstedt den ældre
 Carl Alarik Wachtmeister, 1925, tidligere chef for Kustflottan
 Fredrik Riben, 1930, tidligere chef for Kustflottan
 Charles de Champs, 1934, første chef for Marinen
 Harald Åkermark, 1934, tidligere chef for Kustflottan
 Gösta Ehrensvärd, 1938, tidligere chef for Kustflottan
 Helge Strömbäck, 1945, tidligere chef for Marinen
 Erik af Klint, tidligere chef for Kustflottan
 Bertil Berthelsson, 1967, tidligere chef for Kustflottan
 Åke Lindemalm 1970, tidligere chef for Marinen
 Per Rudberg, 1978, tidligere chef for Marinen
 Bengt Schuback, 1984, tidligere chef for Marinen
 Dick Börjesson, 1990, tidligere chef for Marinen
 Peter Nordbeck, 1994, tidligere chef for Marinen
 Frank Rosenius, kongens stabschef, tidligere viceøverstbefalende

Ekstern henvisning 

 Danske admiraler i 2006

Militære titler
Titler i Rangfølgens klasse 1