alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Forlænget drægtighed

Forlænget drægtighed vil sige at det befrugtede æg først udvikles efter en længere hvilepause. Fænomenet findes hos arter, hvor drægtighedsperioden ellers ville føre til at ungen blev født på et fødemæssigt uhensigtsmæssigt tidspunkt. Hvilepausens ophør sættes normalt i gang af miljøfaktorer såsom solhøjde eller nedbør.

Et eksempel er rådyret, hvor hunnen (råen) parrer sig i august. Derefter har det befrugtede æg et hvilestadium indtil januar hvor det begynder at udvikle sig. Råen føder 1-2 lam i maj-juni.

Mår og kænguru er andre arter med forlænget drægtighed.

Zoologi
Forsete

I nordisk mytologi er Forsete søn af Balder og Nanna Nepsdatter, og har sit embede og bolig i Asgård. Han omtales af Snorre i eddakvadet Grimnismal, der beskriver hans sal, Glitner, med tag af sølv og gyldne stolper, hvor han stifter fred og forlig. Forsete er guders og menneskers retfærdigste forligsdommer.

Den frisiske gud Fosite 
Sandsynligvis var Forsete oprindeligt hverken Balders søn eller forligsdommer. Da Sankt Willibrord i 700-tallet kom til Frisland, hørte han om en hedensk afgud, Fosite, på en ø mellem frisernes og danernes land; et helligsted, hvor Willibrord gik i land og slagtede øens hellige kvæg. Vandet fra helligkilden brugte han til at døbe i. Sandsynligvis er denne frisiske Fosite bragt videre til Norge, måske af frisiske købmænd. Hvad hans frisiske navn viste til, og hvor udbredt dyrkelsen af ham var blandt friserne, ved man ikke; men nogen ringe gud har han ikke været, når han fik en plads i den norrøne gudekreds.

Adam af Bremen hævdede, at Helgoland var Fosites hellige ø, men han nævnes aldrig af Saxo.

Helligsted 
På Onsøy (= Odins ø)  - et af de meget få norske stednavne, der er tilknyttet Odin - udenfor Fredrikstad ligger Forsetes eneste kendte helligsted i Norden: Gården Forsetlund.

Se også 
 De nordiske guders familietræ

Referencer 

Aser
Fortaleza

Fortaleza er hovedstaden i delstaten Ceará i den nordøstlige del af Brasilien.

Byen ligger ude ved kysten tæt ved Ækvator og har 2.447.409 indbyggere (2010), med forstæder 3.525.564 indbyggere (2010), hvilket gør den til den næstvigtigste by i regionen efter Salvador i Bahia og til den femtestørste by og det syvendestørste byområde i Brasilien.

Fortaleza dækker et areal på 336 km². Nord for byen findes Atlanterhavet og mod syd ligger byerne Pacatuba, Eusébio, Maracanaú og Itaitinga. Østpå er regionen Aquiraz og endnu engang Atlanterhavet. Mod vest findes byen Caucaia.

Klima

Eksterne henvisninger 

 Fortaleza City Hall home page 
 Fortaleza Travel Guide

Kilder
Fortolker

En fortolker (på engelsk: interpreter) er et computerprogram, der oversætter kildekode linje for linje til et maskinkodeformat med henblik på læsning og udførelse på en virtuel maskine/computer. Ofte er den virtuelle maskine en del af fortolkeren selv.

I modsætning til en compiler kører den oversatte kode ikke direkte på computeren, men køres under den fortolkerens virtuelle maskines kontrol. Moderne fortolkere benytter sig dog ofte af køretids oversættere(JIT), hvilket gør forskellen mindre klar. Grundlæggende en oversætter en fortolker hvis den oversætter ved køretid, men en compiler hvis den køres inden.

Fordelen ved fortolkeren frem for compileren er typisk, at programmerne lettere kan flyttes til andre computersystemer, da det eneste der i teorien kræves er, at fortolkeren flyttes til computertypen, hvorefter alle programmer skrevet i det fortolkede sprog kan afvikles.

Ulemperne ved fortolkere er at fejl, som en oversætter ville kunne finde, først opdages på afviklingstidspunktet.
Mange mener desuden at programkoden nødvendigvis må køre langsommere end oversat (kompileret) programkode. Akademikere påpeger dog at det må være muligt at lave en virtuel maskine der analyserer et program under kørsel og løbende, stadig under kørsel, optimerer programmet. På den måde kan der laves optimeringer som ikke er mulige ved hjælp af statisk oversættelse alene.

En fortolker af maskinkode kaldes ofte for en emulator.

Java, .NET og Javascript er nogle af de mest anvendte fortolkede programmeringsmiljøer eller sprog.

Se også 
 Compiler
 Præprocessor
 Virtuel maskine

Implementation af programmeringssprog
Forum

Forum er den latinske betegnelse for et torv, en plads. Det mest kendte er Forum Romanum. Forum var den romerske bys centrum, hvor man mødtes i politiske sager, for at handle, for at afgøre retssager, eller bare for at høre sladder. 
Ordet Forum bruges ofte i overført betydning om et mødested for et eller andet.
Forårspunktet

Forårspunktet er det skæringspunkt mellem ekliptika og himlens ækvator, som Solen passerer cirka den 21. marts. Forårspunktet bruges som nulpunkt ved stedbestemmelse på himlen.

Forårspunktet markerer den første dag af flere kalendere, inklusiv den iranske kalender og Bahá'í kalenderen. Den persiske (iranske) fest Norouz bliver fejret denne dag.

Kilder/henvisninger

Topologiske begreber i astronomi
Astrologi
Fourer

En fourer (fra fransk: fourrier) er en person, der skaffer og uddeler foder. 

I hæren var foureren en befalingsmand, som tog sig af regnskab, proviant og indkvartering.

Hoffoureren er en hoffunktionær, som står for den kongelige husholdning både til hverdag, og når regentparret er på rejser eller har gæster.

Se også 
Fourage

Stillingsbetegnelser
Francisco Xavier

Francisco Xavier (7. april 1506 – 2. december 1552) var en spansk jesuitisk missionær.

Blev kanoniseret 12. marts 1622 og i 1747 blev han Indiens værnehelgen. Han var virksom i Indien og Japan.

Han var en kristen missionær der rejste til Asien med formål at udbrede kristendommen

Han ankom i 1542 i Goa i Indien. I 1549 sejlede han til Japan hvor han byggede landets første kirke.
Han ville missionære i Kina men inden han nåede det kinesiske fastland døde han 2. december 1552 på en ø uden for storbyen Carton. 

Helgener fra Spanien
Katolske præster fra Spanien
Jesuitter
Ordensfolk fra Spanien
Frasering

Frasering (musikudtryk) er en kompositions opdeling i fraser (sætninger) og deres beskrivelse, i måden, hvorpå de bliver spillet eller sunget.
Ofte fejlagtigt brugt i betydningen forsiring (toneudsmykning).

Musikteori
Musikudtryk
Fredag

Fredag er en ugedag og normalt en arbejdsdag. Det er muslimernes hellige dag svarende til jødernes sabbat (lørdag) og de kristnes søndag. 

I lande som efter den internationale standard ISO 8601 har indført mandag som ugens første dag, er dagen ugens femte. I slaviske sprog kaldes fredag derfor "femtedag"  (kroatisk petak, slovakisk piatok, låneord i ungarsk som pentek). 

Fredag er den sjette dag i de lande, som efter abrahamitisk tradition har søndag som ugens første dag.  

Fredag er opkaldt efter Frigg, Odins hustru og mor til Balder. Ordet kom allerede i 300-tallet ind i germanske sprog som et låneord fra latin dies Veneris.

Inspireret af græsk "Afrodites dag" blev fredag i den romerske kalender "Venus' dag", dies Veneris, som er let genkendelig i moderne romanske sprog som fransk vendredi og italiensk venerdí - mens portugisisk danner undtagelse ved at kalde fredag sexta-feira  (= sjettedag, dvs. sjette dag med liturgisk fejring). 

I kristendommen forbindes fredag med Kristi korsfæstelse på langfredag. Derfor var fredag i katolsk tid en fastedag, og denne betegnelse har overlevet på Island, hvor fredag stadig kaldes föstudagur.

I ældre folketro var fredag en ulykkesdag. I nyere tid er især fredag den 13. knyttet til overtro med frygt for uheld og ulykker. Forsikringsselskabernes statistik afkræfter dog helt, at der er noget i det.

To danske helligdage falder altid på en fredag, nemlig langfredag i påsken og store bededag.

Noter 

Ugedage
Fredningsnævn

Et Fredningsnævn er et nævn nedsat af miljøministeren i medfør af naturbeskyttelsesloven. Miljøministeren nedsætter to til tre Fredningsnævn i hver af Danmarks regioner. Fredningsnævnene har til opgave at tage stilling i fredningssager indenfor landskabs- og naturfredning.  

Fredningsnævnene er uafhængige domstolslignende organer, der behandler fredningssager og træffer afgørelser om hvorvidt  de skal gennemføres.

Fredningsnævnet er nedsat efter Naturbeskyttelseslovens § 35.
Efter loven består nævnet af en formand, der skal være dommer og 2 andre medlemmer; Dommeren og det  ene medlem udpeges af miljøministeren, mens nævnets tredje medlem vælges af kommunalbestyrelsen i den kommune, hvori det areal, sagen omhandler er beliggende. Der er 13 Fredningsnævn, fordelt med 2 i Region Nordjylland og i Region Midtjylland samt 3 fredningsnævn i hver af de øvrige regioner. Klager over afgørelser om fredninger og om dispensationer fra disse behandles af Naturklagenævnet.

Kilder/henvisninger 

Naturbeskyttelse
Danske nævn
Frenologi

Frenologi er læren om en påstået forbindelse mellem kraniets ydre form og menneskets sjælelige egenskaber.

Teorien 
Frenologi blev skabt af lægen Franz Joseph Gall (1758-1828), der mente, at de forskellige organer i hjernen repræsenterer ulige egenskaber, og at det kan mærkes på kraniet, hvilke, der er størst. Han udførte også sin frenologiske undersøgelse på guldhornstyven Niels Heidenreich. 

Frenologi har intet videnskabeligt grundlag, i den forstand, at man ikke testede de påståede forbindelse hverken teoretisk eller empirisk (man undersøgte ikke "teorien" fordomsfrit; ej heller om den korresponderede med virkeligheden). Dr. Gall mente bl.a., at destruktiv adfærd var lokaliseret over ørerne, mens kærlighed til børn fandtes i baghovedet, lige under det område, hvor fædrelandskærligheden befandt sig. Parietal kortex har sit navn herefter.

Gall har dog spillet en rolle for psykologien. Ikke pga. sine teorier, der er dybt racistiske og fordomsfulde, men fordi han postulerede en (forkert) forklaring på forbindelsen mellem hjerne og adfærd. Men sådanne forklaringer er grundlaget for nutidens neuropsykologi, blot uden tilsætning af påstande om at kunne aflæse menneskelig adfærd og menneskelige egenskaber ud fra kraniets form.

I litteraturen 
Terry Pratchett udsætter frenologien for satire i sine bøger fra Diskverden, gennem "retro-frenologi".  Argumentet lyder, at hvis et menneskes karakteregenskaber kan aflæses ud fra hovedets form, så må samme egenskaber kunne ændres ved at tilføre kraniet buler de rigtige steder. Proceduren udføres i bøgerne af en trold med en stor hammer.

Henvisninger

Se også
 Hjernebark
 Samuel George Morton

Eksterne henvisninger 
Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind VIII, s. 923-924; opslag: Frenologi 

Psykologi
Pseudovidenskab
Forældede videnskabelige teorier
Frihedsstøtten

Frihedsstøtten på Vesterbrogade ved Københavns Hovedbanegård er en 20 meter høj obelisk rejst uden for Københavns volde til minde om stavnsbåndets ophævelse ved landboreformerne fra 1788. Grundstenen nedlagdes af kronprins Frederik (senere Frederik VI) 31. juli 1792, og monumentet stod færdigt i september 1797. Det står i dag på omtrent samme sted. De fire statuer, der står rundt om obelisken, symboliserer troskab, bondeflid, tapperhed og borgerdyd. På støtten står en inskription, forfattet af Thomas Thaarup: Et retfærdigt styre, der giver borgeren frihed, kan forvente at borgeren vil være tro mod sit fædreland, arbejde til gavn for medborgeren, være ansporet til flid, en flid, der vil give landet velstand, og at borgeren er villig til at forsvare sit fædreland.

På støtten står på østsiden:
 

På vestsiden:
 

Arkitekten og maleren Nikolaj Abildgaard har tegnet støtten, Johannes Wiedewelt har udført statuen Troskab og medaljonen Retfærdighedens Genius. Nicolai Dajon har udført statuerne Borgerdyd og Tapperhed. Andreas Weidenhaupt har udført medaljonen Trældom afskaffes og figuren Agerdyrkningsfliden.

Frihedsstøtten blev renoveret første gang i 1850-1851. I forbindelse med byggeriet af Hovedbanegården og Boulevardbanen blev monumentet i 1909-10 nedtaget og genopført 5,3 m øst for sin oprindelige placering i en kopi udført af billedhuggeren Jens Lund i 1911. I 1999 blev monumentet genindviet efter en gennemgribende renovering, der blev iværksat efter en indsamling i anledning af 200-året for stavnsbåndets ophævelse. Her blev obelisken med relieffer og de fire statuer erstattet af nøjagtige kopier. Obelisken er af .

De to nærliggende gader, Bernstorffsgade og Reventlowsgade, der løber på hver side af Hovedbanegården, samt Colbjørnsensgade, der løber en karré vest herfor, er navngivet efter Andreas Peter Bernstorff, Christian Ditlev Frederik Reventlow og Christian Colbjørnsen, der var hovedkræfterne bag stavnsbåndets ophævelse.

Litteratur 
 Karin Kryger, Frihedsstøtten, Landbohistorisk Selskab, 1986. .

Eksterne henvisninger 
 Thaarups indskrift i Kalliope 

Københavnske seværdigheder
Indre By (København)
Monumenter i København
Fredede monumenter i Danmark
Kunsthistorie
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Frisure

Frisure er et fransk låneord for opsætning af hovedhåret. I 1930'erne blev det foreslået at erstatte ordet med det mere danske ord hårset. Det ord vandt aldrig indpas i det danske ordforråd.

Det at opsætte håret har været foretaget med stor iderigdom igennem historien. Moden har skiftet, og længde og udseende har undergået store forandringer.

Frisurer 
 Afrohår
 Balkanhat
 Chignon
 Cornrows
 Dreadlocks 
 Fletninger
 Hanekam
 Hestehale
 Historiske frisurer
 Koslik
 Pagehår
 Proptrækkerkrøller
 Rottehaler
 Sidecut
 Svenskerhår er en hårtype til mænd. Håret når skuldrene, så det dingler, når det rystes. Det er som regel lyst hår. Se personer som Christian Poulsen eller Tobias Grahn.
 Tonsur

Se også 
 Frisør
 Skæg

Kilder/henvisninger 
 Gyldendals opslagsbog

 
Franske ord og vendinger
Fritte

Fritten (Mustela putorius furo, også kaldet tamilder) er den domesticerede form af en ilder. Den domesticerede form anvendes fortsat til kaninjagt nogle steder i verden, men anvendes i dag primært som kæledyr. Fritten har været et medlem af den menneskelige husstand i et par tusinde år.

En fritte har typisk brun, sort, hvid eller blandet pels. De har gennemsnitligt en længde på 51 cm med en hale på 13 cm og vejer mellem 700 gram og 2 kg og har en levetid på mellem 7-10 år. Fritter er seksuelt dimorfe, hvor hannen er væsentligt større end hunnen.

Kilde til tamme fritter 
Den domesticerede fritte menes at være en tam vestlig eller østeuropæisk ilder. De østeuropæiske steppeildere (Mustela eversmanni) og de vesteuropæiske ildere (Mustela putorius) er meget ens i udseende og knoglestruktur. Ilderen kan 'krydsavle' og producere frugtbare afkom med en af disse arter. Den indenlandske ilder er ikke en tam form af den sort-fodede ilder (Mustela nigripes), der var hjemmehørende i det vestlige USA. Den sort-fodede ilder blev fornylig udryddet i naturen, men er gradvist ved at blive genindført gennem opdræt i fangenskabs-programmer.

Der er ikke enighed om, hvilke arter af ilderen den tamme ilder faktisk kom fra. Undersøgelser er blevet udført, hvor man sammenligner kraniets struktur, pelsfarven og adfærd i alle tre arter.

Bevis for domesticering 

Et stærkt bevis på, at et dyr virkelig er domesticeret, er, at det kun bevarer nogle af de karakteristiske træk ved den tidligere udgave af arten. Dette sker gennem selektiv avl og tjener til at gøre dyret mere føjeligt og i stand til at blive manipuleret af mennesker. Omfattende undersøgelser af de adfærdsmæssige forskelle mellem vild-ilderen og tam-ilderen indikerer, at der faktisk er en ændring i adfærd. I almindelighed viser tam-ilderen mindre frygt for mennesker og mindre frygt for et ukendt miljø end vild-ilderen. Desuden var tam-ilderen længere tid om at vænne sig til en gentagen støj end vild-ilderen.

Hvis den vilde ilders hvalpe er taget fra deres mor, før de åbner deres øjne, og derefter opfostres af et menneske, vil de tage aftryk på det menneskelige og blive forholdsvis tamme. De kan forblive tamme, hvis der er fortsat kontakt med mennesker. Her adskiller tam-ilderen sig fra mink og væsler opfostret af mennesker, der kan blive tamme for en kort periode, men som normalt vil vende tilbage til en vild tilstand, når de er udvoksede. Denne føjelige adfærd ved at blive opflasket kan være en nøgle til, hvorfor ilderen kunne domesticeres overhovedet.

Kilde 

Mårfamilien
Frontispice

Frontispice har flere betydninger:

 Frontispice (arkitektur) – et gavlformet, trekantet eller buet parti på en bygnings forside eller en tilsvarende gavllignende udsmykning over en dør eller et vindue.
 Frontispice (bog) – en tavle anbragt lige over for titelbladet i en bog.
Fugl Føniks

Fugl Føniks er et fabeldyr fra mytologien, hvor den er et symbol på genfødslen. Den forekommer også hos de gamle grækere, romere og ægyptere. Navnet Føniks kommer af græsk phoinix, der betød "purpur", som også er ophav til navnet Fønikien, da indbyggerne netop handlede med det kostbare farvestof.

I senere tolkninger er fuglen også blevet symbol på genopstandelse, udødelighed og liv efter døden. Fuglen lignede en hejre og var ofte motiv på de romerske kejseres mønter. Ifølge sagnet levede kun et enkelt eksemplar af fuglen ad gangen, og den dukkede kun op med mellem 500 og 1.000 års mellemrum. Det gav anledning til en teori om, at der var tale om en komet.

Man sagde om fuglen, at den brændte sig selv i sin rede. På et tidspunkt herefter genopstod den så af sin egen aske og rejste sig højt på himlen. Det bruges i dag i overført betydning, når man taler om fugl Føniks eller Fønix.

Se også 

Overnaturlige væsner
Symboler
Fuji

Bjerget Fuji (af japansk 富士山 Fujisan, 富 fu = "rig" + 士 ji = "samurai" + 山 san = "bjerg") er en 3.776 meter høj, aktiv stratovulkan som så mange af Japans bjerge. Det er det højeste bjerg i landet og ligger umiddelbart uden for Tokyo. I klart vejr kan det ses fra byen. Bjerget har en næsten perfekt kegleform, og der er evig sne på toppen.

Verdensarv fra 2013 
I 2013 blev Fuji optaget på UNESCO's Verdensarvsliste.

Helligt bjerg 
Bjerget har været helligt siden oldtiden. Indtil meiji-perioden i midten af det 19. århundrede var det forbudt kvinder at betræde Fuji. 

Den smukke kegleform har inspireret mange af landets kunstnere. Den japanske maler og grafiker Hokusai har udgivet bogen 36 udsigter til Fuji-bjerget med træsnit med illustrationer af Fuji.

Bjerget inspirerede også Johannes V. Jensen til den korte myte Fusijama.

Vulkansk aktivitet 

Vulkanen er registreret som aktiv, men med lav risiko for udbrud. 

Det seneste udbrud fandt sted i 1707 under Tokugawa-shogunatet.

Eksterne henvisninger 

Vulkaner i Japan
Verdensarv fra 2013
Funktionelle fødevarer

Funktionelle fødevarer er den danske betegnelse for det engelske udtryk functional food, betegnelsen dækker fødevarer som har fået tilført bestemte egenskaber, for eksempel øget/ændret vitaminindhold. En sådan tilførsel af egenskaber kan være ernæringsmæssigt fornuftig, men kan også udnyttes i reklameøjemed, da mindre lødige produkter kan markedsføres på enkelte gode egenskaber.

Fødevarestyrelsen definerer funktionelle fødevarer som mad, der er specielt udviklet til at have bestemte virkninger, som kan fremme sundheden eller forebygge sygdomme. Fx er skummetmælk en funktionel fødevare, da man har ændret på den naturlige sammensætning ved at fjerne noget af fedtet og bevare de naturlige næringsstoffer i mælken. Når man i stedet tilsætter vitaminer eller mineraler, bliver det også en beriget fødevare (på engelsk: fortified food). Fx er det lovpligtigt i Danmark at tilsætte jod til husholdningssalt, og det er tilladt (valgfrit) at tilsætte A-vitamin til margariner. Både funktionelle og berigede fødevarer går ind under begrebet novel foods, altså nye fødevarer.

Ekstern henvisning 
 Funktionelle fødevarer  – Fødevarestyrelsens pjece om funktionelle fødevarer.

Fødevarer
Funktionalisme

Funktionalisme er et flertydigt begreb:

 Funktionalisme (arkitektur) - inden for arkitektur.
 Funktionalisme (sociologi) - inden for sociologi.
 Funktionalisme (filosofi) - inden for filosofi.
Futurisme

Futurismen (latin: futurum; fremtid) er en kunstnerisk avantgardebevægelse med udspring i Italien i begyndelsen af 1900-tallet. Futuristerne (med F.T. Marinetti i spidsen) hyldede byen, støjen, farten og krigen som det nye århundredes mentalitet i et opgør med al gammel museumskunst.

I 1909 fødtes den italienske futurisme med publiceringen af bevægelsens første manifest i Le Figaro. En stor del af de mest kendte italienske futurister stod som afsendere på manifestet, der hurtigt spredte sig både indenfor og udenfor Europas grænser, og nåede Rusland samme år. Manifestet hylder og kræver en kunst, der tager udgangspunkt i teknologiske fremskridt og modernitetens potentiale. Industriel udvikling blev set som et incitament til at komme ud over den traditionsforankring, som futuristerne mente obstruerede det tilbagestående Italiens udvikling og fart, simultanitet, urbanitet, racerbiler, flyvemaskiner, maskingeværer og andre teknologiske nyskabelser og reflekser af industrialiseringen blev lovprist.

Kravet til litteraturen blev, at den skulle udtrykke det moderne menneskes nye liv, og gerne i en mere koncentreret form, end de fleste mennesker havde mulighed for at leve. Den industrielle verden, og fremfor alt det rastløse storbyliv, udgjorde emnekredsen. Digterens oplevelser blev gengivet så direkte som muligt gennem begejstrede syns-, lugt- og lydindtryk.

Forfattere 
 F.T. Marinetti

Billedkunstnere 
 Giacomo Balla
 Umberto Boccioni
 Luigi Russolo

Komponister 
 Luigi Russolo

Referencer

Eksterne henvisninger

Stilperioder
Fysiognomik

Fysiognomik er en lære, der hævder en sammenhæng mellem ydre målbare egenskaber og indre mentale egenskaber.
Den opfattelse var populær i 1700-tallet og har rødder tilbage til stoicismen.
En af de første fortalere var Giambattista della Porta (1535–1615) og ca. 200 år senere grundlage Johann Kaspar Lavater (1741-1801) sin fysiognomik.

Se også 
 Frenologi

Link 
 The Sceptic's Dictionary – physiognomy  

Pseudovidenskab
Fysiologi

Fysiologi er læren om, hvordan kroppens specialiserede cellegrupper virker, og hvordan de medvirker til kroppens funktion som en helhed.

Fysiologi beskæftiger sig med:

 Fysiologiske principper
 Nerve- og muskelcellers fysiologi
 Excitabelt væv – nerveceller
 Excitabelt væv – muskelceller
 Synapser og neuromuskulær transmission
 Initiering af impulser i sanseorganer
 Nervesystemets funktion
Reflekser
 Kutan, dyb og visceral følesans
Synet
 Ørets funktioner
 Lugt og smag
Det retikulære aktiveringssystem, søvn og hjernens elektriske aktivitet
 Kontrol af stilling og bevægelse
 Efferente baner til viscerale effektorer
 Nervecentre med regulation af viscerale funktioner
 Den neurofysiologiske basis for instinktiv adfærd og emotioner
 Nervesystemets højere funktioner, betingede reflekser, indlæring og relaterede fænomener
 Endokrinologi og stofskiftet
 Energibalance, stofskifte og ernæring
Skjoldbruskkirtlen
Bugspytkirtlen og regulation af kulhydratstofskiftet
 Binyrebarken og binyremarven
 Den hormonale kontrol af kalciumstofskiftet og knoglernes fysiologi
 Hypofysen
Kønskirtlerne, det reproduktive systems udvikling og funktion
 Andre organer med etableret eller teoretisk endokrin funktion
 Mavetarmkanalens funktion
 Fordøjelse og optagelse
 Gastrointestinal motilitet og sekretion
Kredsløbet
 Cirkulerende kropsvæsker
 Hjertet, Hjerteslagets oprindelse og hjertets elektriske aktivitet
 Hjertet som pumpe
 Blodets og lymfens dynamik
 Kardiovaskulære reguleringsmekanismer
 Kredsløbet i specielle regioner
 Kardiovaskulær homøostase i sundhed og sygdom
 Respirationen
 Lungernes funktion
 Gastransport mellem lunger og væv
 Regulering af respirationen
 Respiratoriske tilpasninger under sundhed og sygdom
 Urinens dannelse og udskillelse
 Nyrernes funktion
 Vandladningen
 Regulering af ekstracellulærvæskens sammensætning og størrelse
 Immunforsvar

Se også 
 Anatomi

Eksterne links 
 Poul-Erik Paulev, M.D., D.Sci. Københavns Universitet: 
 Online Textbook in Medical Physiology and Pathophysiology  (Må udskrives til personlig brug).
 Respirationsfysiologi 

Biologi
Fænomen

Fænomen betegner i sin mest generelle betydning en faktisk sanselig hændelse eller genstand. Ordet bliver også brugt til at betegne den enestående eller usædvanlige person, ting eller hændelse.

Betegnelsen fænomen stammer fra græsk phainomenon egentlig 'det der viser sig' eller 'det der kommer til syne', præsens participium af phainesthai 'vise sig'.

I videnskabelig brug, er et fænomen enhver observerbar begivenhed, uanset hvor almindeligt det kan være, eller om det kræver brug af instrumentering til at observere eller ej.

Se også 
 Fænomenologi

Noter 

 
Filosofi
Filosofiske grundbegreber
Føderation

En føderation eller forbundsstat er en statsdannelse, der er en sammenslutning af flere delstater. Her fastlægger en fælles grundlov, hvilke beføjelser hhv. det fælles parlament og delstatsparlamenterne har. Eksempler på føderationer er Tyskland (Bundesrepublik Deutschland, dvs. forbundsrepublikken Tyskland), Rusland (Rossijskaja Federatsija, dvs. den Russiske Føderation) og USA (United States of America, dvs. Amerikas forenede (del-)stater).

Se også 
 konføderation
 imperium, stat, verdens lande, kongerige, koloni, kronkoloni, protektorat, territorium.

Statsformer
Gaia (gudinde)

Gaia er, ifølge græsk mytologi, Jorden. Hun beskrives oftest som "Jordens Gudinde", men i historierne om Titanerne, fremstår hun også som selve Jorden. Begge titler er altså gyldige.
Hendes oprindelse er ikke velkendt, men ifølge Hesiod, kom hun til fra kaos, sammen med natten nyx, mørket Erebos og Tartaros.
Hun fødte, "ubefrugtet", Uranos (Himlen), og derfra starter historierne om Titanerne. Hun er såvel moder til alt liv.

En moderne New Age-teori går ud på, at Jorden er en levende organisme med en sjæl, og at moder jord, helt bogstaveligt, er vores moder i form af at Gaia, som et bevidst væsen har skabt os og alt andet liv, som hun ønsker det. Dermed er menneskets eksistens ikke længere en ren tilfældighed, men et bevidst ønske fra en højere magt.

Stamtræ

Se også 
 Gaia-teorien
 De græske guders familietræ

Eksterne links 

Græske guder
Naturgudinder
Frugtbarhedsgudinder
Lake Gairdner

Lake Gairdner er Australiens tredjestørste Sø (4300 km²).

Som flere andre af Australiens største søer, er Lake Gairdner sjældent fyldt, men henligger det meste af tiden som saltslette. Søen er derfor bedst kendt inden for racing kredse som bruger den til hastighedsrekorder og lignende.

Gairdner
Galgenfrist

Galgenfrist betød oprindelig et kort tidsrum, der indrømmedes en dødsdømt før han blev hængt. I dag bruges det om en kort udsættelse af noget ubehageligt.

Synonymer: stakket frist.

Den danske digter, Ivan Malinowski, udgav i 1958 sit gennembrudsværk 'Galgenfrist', som er et karakteristisk værk fra modernismen i Danmark.

Jura
Retshistorie
Gallien

Gallien (Latin: Gallia) var et kelterområde i Vesteuropa i jernalderen og i Romerrigets æra. Området svarer til Frankrig, Luxembourg, Belgien, det meste af Schweiz, dele af Norditalien og Holland og Tyskland på Rhinens vestbred.

Romerne invaderede Gallien  første gang 125 f.Kr. De erobrede middelhavsregionen, Rhône og Languedoc-dalen. De kaldte det Provinsen, hvilket har holdt sig op i vor tid, hvor det sydlige Frankrig under ét kaldes for Provence.

Julius Cæsar opdelte Gallien i to regioner: Provinsen og Frit Gallien. Dette blev yderligere delt i tre: Belgisk Gallien i nord mellem Rhinen og Seinen, keltisk Gallien i centrum mellem Seinen, Garonne og øvre Rhin samt Aquitanien i sydvest. Området svarer til det meste af Frankrig i dag.

Gallien er i populærkulturen kendt fra tegneserien Asterix.

Kilder/henvisninger
Galionsfigur

En galionsfigur er en skulptur eller et ornament, der udsmykker et skibs stævn.

Traditionelt har det været malede træfigurer, som ofte har forestillet mennesker, dyr eller fabelvæsener, og har skullet være en skytsånd for besætningen eller skullet skræmme fjenden. Det er primært træskibe, der har galionsfigurer, men der er også motorskibe med denne udsmykning.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 

Skibsterminologi
Pyntning
Garage

En garage er en bygning til opbevaring af køretøjer (biler).

Se også 
 Carport
 Parkering

Bygninger, konstruktioner og anlæg efter type
Franske ord og vendinger
Garant

En garant er en juridisk eller fysisk person, der giver en anden person en garanti, for eksempel en kaution eller bankgaranti.

Ekstern henvisning 
 Garant på Den Store Danske

Jura
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Geb

Geb (alternativer: Seb, Keb, Kebb eller Gebb) er jordguden i den ægyptiske mytologi. 

Det blev sagt at Gebs latter var kilden til jordskælv.
Det var Geb der ledte de døde til himlen, og han gav dem kød og drikke.

Hans forældre er Shu og Tefnut og han er gift med Nut, der også er hans søster, og de er forældre til Osiris, Seth, Isis og Nephthys.

Afbildning 
Han er for det meste vist som en mand med enten kronen af norden eller af syden. Han kunne også have Atef-kronen på eller en krone med en gås på. Gåsen var et helligt dyr overfor Geb.

Andre steder bliver han vist liggende under sin kone, Nut, og sin far, Shu. Han læner sig tilbage på den ene albue med et knæ og en arm i luften. På den måde symboliserede han dalene og bakkerne på land, som blev kaldt "Huset af Geb." Han blev vist som enten en mørk eller grønhudet mand med blade på sin hud.

Andet 
Gebs religiøse center ser ud til at være Heliopolis, hvor han og Nut producerede "Det store æg" hvorfra solguden Ra udsprang.

Kilder 

Egyptiske guder
Gelatine

Gelatine er et geleringsmiddel / fortykkelsesmiddel, der består af protein. Det anvendes til at gøre vandige levnedsmidler tykkere (tyktflydende). Gelatine kan fremstilles ud fra collagen fra sener, knogler og hud, i dag typisk fra svin og køer. I kogebogen Den Danske Huusmoder fra 1793 anvises "et pund hjortetak" til fremstilling af "rød eller hvid gele" (gele er her stavet schelee) til 12 personer. Gelatine sælges i Danmark under navnet "Husblas". Ordet "Husblas" stammer fra tysk og er en sammensætning af "Hausen", som betyder stør (Belugastør, Huso huso) og "Blas" som betyder svømmeblære, altså et stof udvundet oprindeligt fra størens svømmeblære.

Gelatine eller husblas anvendes ofte i medicinkapsler, film, budding, gelé, og i slik som vingummi, lakrids og tyggegummi.

Fremstilling 
Det protein, som gelatinen består af, fremkommer ved en delvis hydrolyse af kollagen, som bl.a. findes i knogler og hud. Produktionen af gelatine består i at udtrække (ekstrahere) dette protein. Først knuses materialet, og der foretages en affedtning. Derefter sker selve ekstraktionen med saltsyre, en proces som tager nogle dage. Efter ekstraktionen behandles det i en basisk opløsning i flere uger, inden det udtrækkes med varmt vand, filtreres, opkoncentreres og steriliseres ved 140 °C og tørres.

Før i tiden blev husblas fremstillet af svømmeblæren fra stør eller torsk.

Anvendelse

Fødevarer 
Gelatine er et hyppigt anvendt fortykningsmiddel i fødevarer som f.eks. skærefast pålæg, desserter, bl.a. fromager og budding, geléer, vingummi, is, margarine, syltetøj, yoghurt og flødeost. Gelatine anvendes i mange fedtfrie eller fedtreducerede produkter til at give en tekstur, der minder om det tilsvarende fedtholdige produkts. Det benyttes også til at gøre nogle farvestoffer vandopløselige, bl.a. betakaroten, der giver nogle sodavand den gule farve.

Andre anvendelser 
 Skallen om medicinkapsler er lavet af gelatine.
 Fiskeoliekapsler består af en skal af gelatine, der omkapsler fiskeolien. Dette betyder, at man ikke udsættes for fiskeoliens ofte grimme smag.
 Gelatine benyttes i visse former for lim
 I fotografiske film benyttes gelatine til at holde krystaller af sølvhalider i en emulsion.
 Gelatine benyttes til at dække porøse overflader og gøre dem blanke. Dette anvendes f.eks. til spillekort og blankt (glittet) papir.

Gelatine og BSE 
Da gelatine fremstilles af materiale fra bl.a. køer, har der været bekymring om, hvorvidt sygdomme som BSE kunne overføres med produktet. I EU føres der streng kontrol med slagtekvæget, der bliver testet både før og efter slagtning, og kun kvæg, der kan godkendes til menneskeføde, må bruges til fremstilling af gelatine. Derudover er det ikke tilladt at anvende risikomateriale som hjernen, og rygsøjlen, og Storbritannien, Portugal og Schweiz har forbud mod at eksportere gelatine fremstillet af kvæg fra disse tre lande pga. den høje risiko for BSE-inficeret kvæg. I forbindelse med BSE tilfælde i Danmark i 2000 oplyste producenterne, at dansk fremstillet vingummi ikke indeholdt gelatine fra køer, men derimod fra grisehud.

Se også 
 Tilsætningsstof
 Alginsyre

Kilder 

Spiselige fortykningsmidler
Proteiner
Gen

Et gen er en biologisk enhed for information kodet i DNA om dannelse af et biologisk molekyle.
Et individs gener kaldes arvemassen eller genomet. Ordet gen indførtes i 1909 af den danske biolog Wilhelm Johannsen. Den klassiske genetik omhandler hvordan gener nedarves, se Gregor Mendel.

Gener indeholder informationen til proteinsyntese i form af sekvensen af baser i DNA. Det kan f.eks. være informationen til fremstilling af et enzym, som f.eks. indgår i nedbrydningen af føden. Andre gener koder for andre proteiner som antistoffer og visse hormoner, transportmolekyler, enzymhæmmere, adhæsionsmolekyler, toksiner, receptorer, lectiner og mikroproteiner.
Atter andre gener koder for rRNA, tRNA og andre RNA-molekyler med forskellige regulerende funktioner.

Forskellige organismer har ikke det samme antal gener. Encellede bakteriers arvemasse har cirka 4.000 gener, en gærcelle har 6.000 gener, planter har et meget varierende antal gener, og dyr har typisk 10-100.000 gener. Mennesket har 20.344 gener der koder for proteiner. 

Generne består af DNA og udgør (sammen med proteiner, bl.a. histoner) cellens kromosomer. Det sted, som et gen sidder på et kromosom, kaldes genets locus. Hvert diploid individ har to kopier af hvert gen. En kopi er arvet fra faren og en fra moren. Grundlaget for genetisk variation er, at gener forekommer i funktionelt forskellige former, som betegnes alleler. Forskelle mellem alleler reflekterer forskelle i den DNA-sekvens, som udgør genet.

Ændringer i et gen kaldes mutationer, f.eks. rækkefølgen af basene i DNAet, se f.eks. ændringen af CFTR hvor f.eks. en mangel på tre baser forårsager cystisk fibrose.

Se også 

 CRISPR
 Genetik
 Allel
 Genteknologi
 Arv (genetisk)
 Onkogen

Eksterne henvisninger 

 DR's tema om gener
Generalmarch

En generalmarch er et hornsignal eller et trommesignal til soldater.

Militær
Generation

Generation eller Generationer har flere betydninger:

 Generation er et niveau i et stamtræ, et nyt sæt af efterkommere.
  Generation (slægt) - En løs tidsudmåling om den tid det tager mennesker, dyr eller planter at vokse op, modnes og selv formere sig. 
En betegnelse for en gruppe af mennesker født omkring det samme tidspunkt, som også ofte antages at dele interesser og synspunkter.
I anetavler personer, som befinder sig i samme slægtsmæssige afstand fra probanden, fx forældre, bedsteforældre, oldeforældre, og i efterslægtstavler personer, som befinder sig i samme slægtsmæssige afstand fra stamfaren: børn, børnebørn, oldebørn, osv.

Videnskab
 Generation (partikelfysik), en afdeling af elementarpartikler

Film og tv
 Star Trek Generations, den syvende Star Trek film og et crossover mellem den oprindelige 1966-serie og  Next Generation serien fra 1987

Musik
 "Generations", tolvte studiealbum (fjortende samlet) af rock-bandet Journey
 "Generation", en sang af Black Rebel Motorcycle Club fra albummet Take Them On, On Your Own
 "Generation", en sang af Simple Plan fra albummet Simple Plan
 "Generation Wild" er titlen på et album af svenske Crashdiet.

Video Games
 The Sims 3: Generations, en udvidelsespakke til videospillet The Sims 3
Genesaret sø

Genesaret sø er med sine 214 meter (okt. 2008) under havets overflade verdens lavest beliggende ferskvandssø og verdens næstlavest beliggende sø efter Det Døde Hav.

Søen benævnes med fire forskellige navne:
 Genesaret sø
 Kinneret sø – muligvis fra det hebraiske ord kinnor (= lyre/harpe, hentydende til søens form)
 Tiberiassøen – efter byen Tiberias
 Galilæas sø – efter området Galilæa

Ifølge Det ny Testamente vandrede Jesus på Genesaret sø.

Truet vandressource 
Genesaret sø forsyner Israel med 50 % af dets drikkevand  gennem det ca. 130 km lange forsyningsnetværk af kanaler, rørledninger, tunneller, reservoirer og pumpestationer, som blev indviet i 1964 under betegnelsen National Water Carrier of Israel. Også landbrug og industri har siden etableringen nydt godt af søens vand. Der har i årenes løb været rejst kritik af, at Israel fortsætter med at dyrke kunstvandingsintensive afgrøder som bananer og citrusfrugter, dyrkningen af hvilke ovenikøbet er subsidieret af staten, enten direkte ved en favorabel vand-pris eller begge dele i forening. 
Via et pumpeanlæg under Genesaret sø kan der pumpes 28 m³ vand pr. sekund. Om sommeren sænkes vandspejlet dermed 1 centimeter om dagen. Vandet transporteres i en åben kanal og renses til drikkevandsstandard i Bet Netofa-dalen, for til sidst at flyde i en ledning med en diameter på 2,75 meter til Tel Aviv med forstæder, og videre til den sydlige Negev-ørken. 

Siden 1997 har denne sø, som oldtidens mennesker kaldte et "hav" (Mare Galilea), år for år trukket sig tilbage, således at man i 2008 måtte tilbagelægge ca. 300 meter fra stranden for at nå vandet.  Flere år med ringe nedbør parret med en stigende afhængighed af Genesaret-søens vand, efterhånden som andre israelske kilder til vand er udtømte, har bragt søen til sit laveste overfladeniveau nogensinde. 

Når vandstanden når en højde på 208,8 meter under havets overflade, åbnes en dæmning ved udmundingen til Jordanflodens nedre løb for at beskytte bl.a. Tiberias fra at blive oversvømmet. Det skete senest i 1991. Vandstandens nedre grænse for at kunne benyttes som drikkevand, er 213 m under havets overflade og kaldes "den røde grænse". Under dette niveau anses vandet som uegnet til drikkevand pga. risiko for salinisering og forurening med andemad. Efter den ringe nedbørsmængde i vinteren 2007/08, der kun hævede vandspejlet med 60 centimeter, ventedes den kritiske grænse på 213 meter under havets overflade at nås i sommeren 2008. For evt. at hindre dette har myndighederne annonceret restriktioner for husholdningernes vandforbrug. I oktober 2008 var vandspejlet 214 meter under havets overflade; bare en meter til, og der kan ikke pumpes mere – hvilket uundgåeligt vil føre til sociale spændinger i Israel, når forskellige grene af samfundet begynder at slås om, hvem og hvor meget der skal rationeres.

Noter 
 

Søer i Asien
Israels geografi
Bibelske steder
Geni

Geni kan være noget en person er eller har og betyder snilde, skaberånd, skaber eller "godt hoved". Selve ordet stammer fra det latinske verbum gigno (= jeg avler), og viser til mandens skaberkraft.  Ikke blot mennesker, men også steder havde sin skaberkraft, så man ofrede til skov og mark for at fremme liv og vækst. I formen genius indgik ordet i romersk mytologi, og kan oversættes med "ånd". En lignende term fra arabiske legender er djinni.

I ordet er der indbygget en dybtfølt beundring, noget man gerne selv ville have været eller kunne have præsteret. Samtidigt ligger der i begrebet ofte en betydning af noget en overraskende enkel løsning på et velkendt problem, som ingen før har fundet på. Et eksempel på en genial opfindelse er den velkendte papirclips.

Hvor stor en rolle medfødte evner, intelligens, miljø og hårdt arbejde spiller for skabelsen af geni er ukendt. Ifølge forskeren John R. Hayes, der har undersøgt de klassiske komponisters karrierer, har næsten alle klassiske komponister øvet intenst i mere end 10 år før de begyndte at skrive "mesterværker". Selv Mozarts tidlige værker karakteriseres som manglende "personlighed" og "rigdom". Ifølge Hayes er naturtalent ikke i sig selv tilstrækkeligt.

I 1700-tallet under perioden Romantikken, var et geni en der kunne forstå sammenhængen mellen det Jordelige og det Himmelske.

Termen geni bliver ofte brugt sammen med IK, ifølge Mensa kræver betegnelsen "geni" en IK-score på 145 eller derover.
Det menneske med den højeste score siges at være William James Sidis, et vidunderbarn der udviste særligt imponerende egenskaber indenfor matematik såvel som sproglige fag.

Mange mis-kategoriserer med betegnelsen "geni" til en der har udrettet noget helt exceptionelt. Derudover mener mange, at det kun er excentriske, mennesker der kan denoteres som værende et geni.

Se også 
 Færdighed
 Talent
 Mesterskab
 Intelligent
 Intelligenskvotient
 Vidunderbarn

Henvisninger

Kilder 
 Hayes, John R. (1985). Three problems in teaching general skills. In: Segal et al.: Thinking and learning, vol. 2. Hillsdale, New Jersey: Erlbaum.

Kognitionspsykologi
Genoverførsel

Genoverførsel kan forekomme på flere måder:
 Vertikal genoverførsel – til afkom.
 Horisontal genoverførsel = lateral genoverførsel – f.eks. på tværs af arter.

en:Gene transfer
Gent

Gent (fransk: Gand) er hovedstad i provinsen Østflandern i det nordlige Belgien. Indbyggertallet er pr. 1. januar 2019 på 262.219 mennesker, og byen har et areal på 156,18 km².

I middelalderen var Gent en af de største europæiske byer, og var et af centrene i den flamske klædeproduktion, der aftog store mængder uld fra England. I dag ses sporene af den middelalderlige velstand i en række velbevarede middelalderlige bygninger.

Den tysk-romerske kejser Karl 5. blev født i Gent.

Eksterne henvisninger 

 Officielle side 

Byer i Belgien
Tour de France-byer
Lokaliteter ved Flandern Rundt
Genterapi

Behandling af genetisk bestemte sygdomme, hvor der overføres DNA til kroppens celler eller indsætter celler med raske gener som erstatning for eller supplement til celler med syge gener. Genteknologi til terapeutisk brug, blev først udført af French Anderson i 1990.

Genterapi til sygdomsbehandling

SCID 
Genterapi er bl.a. blevet brugt til behandling af SCID (Severe Combined Immune Defficiency), der er en genetisk betinget sygdom der gør, at den syge bliver født uden et velfungerende immunforsvar. Ind til videre har behandlingsformen været, at patienten fik foretaget en knoglemarvstransplantation. Behandlingen med genterapi har været, at man har benyttet patientens egne stamceller, som man har genetisk modificeret, så de fik et gen kaldet ADA. Disse celler har man så groet og derefter har patienten fået foretaget en transplantation af deres egne, raske celler. Fordelen her ligger i, at patienten ikke skal vente på, at de har fundet en donor. Desuden er man sikker på, at vævstypen passer, da det jo er patientens egne celler.

Hæmofili 
Ligeledes har man forsøgt at behandle hæmofili (blødersygdom) ved at indsætte raske celler i patienternes lever. Effekten af disse behandlinger har kun fungeret i en begrænset periode. Da immunforsvaret hos hæmofili-patienter stadig fungerer afviser kroppen de indsatte leverceller, og effekten af behandlingen aftager altså.

Bivirkninger 
Selvom genteknologien har udviklet sig meget inden for det sidste korte stykke tid, så er der stadig usikkerheder ved det. Man risikerer, at enzymerne ikke altid angriber det korrekte gen, men et andet gen et helt andet sted i genomet, hvorved der vil ske utilsigtede ændringer i DNA-strukturen (en off-target mutation). Desuden skal der ofte mange raske celler til for at foretage en behandling, og man risikerer, at der er mutationer i nogle af disse celler. Selvom andelen måske er forholdsvist lille, så er det stadig mange celler, hvis man indførerer 100 mio. i en patient.

Behandling 
Da genterapi stadig er et forholdsvist nyt behandlingsområde er der ikke mange tilfælde, hvor man over hovedet bruger det til behandling af patienter. Situationen for øjeblikket er, at man kan få foretaget eksperimentelle behandlinger hvis man har tilladelse fra Sundhedsstyrelsens Råd for Eksperimentelle Behandlinger. Ligeledes skal man kun forvente at få tilladelse, hvis der ikke er andre mulige, godkendte behandlingsformer. Desuden skal der være en vis chance for, at behandlingen har en gavnende effekt for patienten.

Se også 

 DNA-vaccine
 CRISPR
 Genteknologi

Eksterne links 

 Genterapi og lungecancer. BioZoom
 Genterapi. Kræftens Bekæmpelse

Genetik
Fremspirende teknologi
Genus

Genus har forskellige betydninger inden for forskellige discipliner:

 Genus (biologi) – det samme som slægt (biologi)
 Genus (grammatik) – det samme som grammatisk køn
 Genus (matematik) – begreb der blandt andet bruges til topologisk klassifikation af flader
 Genus (købsret) – artsbestemt (generel) genstand; modsat species, som er en unik genstand.

Referencer 

Juridiske begreber
Geocentriske verdensbillede

Geocentrisk betyder "med Jorden som centrum" (, ). Det geocentriske verdensbillede, der var almindeligt accepteret indtil ca. 1600, placerede Jorden i universets midtpunkt med månen, planeterne og solen kredsende rundt om. Også i det homocentriske (af græsk homo, "samme") verdensbillede har himmellegemernes baner samme centrum.

Rent videnskabeligt var der dog problemer med at forklare banerne for nogle af de planeter, der ses på nattehimlen, for hvis jorden var i centrum burde de omkredsende planeter bevæge sig i jævne baner.

Omkring 1540 opstillede astronomen og fysikeren Nicolaus Kopernikus en hypotese om, at vores solsystem er heliocentrisk. Denne hypotese var faktisk blevet foreslået før af Aristarchos, allerede ca. 250 år f.v.t. Denne forklarede bl.a. planeternes epicykliske baner.
Denne nye påstand faldt i god smag hos reformisterne, da det betød, at mennesket, og dermed Gud, ikke længere kunne anses som universets absolutte midtpunkt.

I Tycho Brahes verdensbillede var Jorden i centrum for Solens bane, mens de andre planeter kredsede om Solen.

Kilder og eksterne henvisninger 

Verdensbilleder
Aristoteles' fysik
George Washington

George Washington (22. februar 1732 (g.s. 11. februar 1731) – 14. december 1799) var USA's første præsident 1789-1797. 

Han var amerikansk plantageejer, øverstbefalende for koloniernes tropper under USA's uafhængighedskrig og USA's første præsident.

Biografi 
Han fik en militæruddannelse og som nyudnævnt oberstløjtnant ledede han en militsstyrke i den franske og indianske krig. Efterfølgende passede han familiens plantage indtil den Amerikanske uafhængighedskrigs udbrud. Washington deltog i Den Anden Kontinentale Kongres i Philadelphia i 1775, hvor han blev valgt til øverstbefalende for Den kontinentale hær. Han var klar over, at han ikke skulle indlade sig i åben kamp med sin dårligt uddannede og dårligt udrustede hær. 13 engelske kolonier underskrev den 4. juli 1776 Uafhængighedserklæringen og skabte dermed nationen USA. Kampene mod England fortsatte dog. Frankrig, som støttede koloniernes løsrivelsesbestræbelser, anerkendte USA i 1778, men England gjorde det først i 1783. 

I 1789 valgtes George Washington til USA's første præsident med John Adams som vicepræsident. Den 30. april 1789 aflagde han ed som præsident til New Yorks kansler, Robert R. Livingston, som den eneste præsident, der hidtil har aflagt eden i New York. 

Han beklædte præsidentposten fra 30. april 1789 til 4. marts 1797. Under George Washington udfærdigedes 10 tilføjelser til forfatningen, først og fremmest om individuelle rettigheder, men også om delstaternes rettigheder. George Washington døde den 14. december 1799. Han er den eneste amerikanske præsident, som ikke har boet i Det Hvide Hus i Washington D.C., som først blev færdig efter hans død. George Washington boede som præsident først i New York, senere i Philadelphia.

George Washington er også kendt for at være en af de tolv amerikanske præsidenter, der var frimurer. Det siges, at han lagde grundstenen til parlamentsbygningen på Capitol Hill iført sit frimurer skødeskind.

Der fandtes også en vandrehistorie, om at George Washington havde tænder af træ. Men ifølge en undersøgelse i Washington af bl.a. en retsmedicinsk antropolog fra Pittsburgh Universitet (i samarbejde med 'National Museum of Dentistry', selv forbundet med Smithsonian Institution), havde han tandproteser lavet af guld, flodhest elfenben, bly, og tænder fra både mennesker og dyr (inklusiv heste og æsler).

Referencer

Eksterne kilder/henvisninger 
 

 

USA's præsidenter
Amerikanske præsidenter som var frimurere
Generaler i Den Kontinentale Hær
Generaler i United States Army
Personer fra Virginia
Officerer fra Storbritannien
Gert Londemann

Gert Londemann (1718-1773) var en dansk Holberg- og karakterskuespiller.

Under Londemanns portræt skrev Johan Herman Wessel i 1784 disse udødelige linjer:

 Man sukker, for han er ey meer, 
 Man husker hvad han var, og leer.

Teaterskuespillere fra Danmark