alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Vor Frue Kirke

Vor Frue Kirke kan henvise til flere artikler ('Vor Frue' = Jomfru Maria):

Danske kirker 
 Vor Frue Kirke (Assens) – en kirke i Assens Sogn, Assens
 Vor Frue Kirke (Flensborg) – en kirke i Flensborg
 Vor Frue Kirke (Flødstrup) – en kirke i Flødstrup Sogn, Nyborg Kommune nordvest for Nyborg by. Må ikke forveksles med kirken i selve Nyborg der også hedder Vor Frue (se nedenfor).
 Vor Frue Kirke (Kalundborg) – en kirke i Vor Frue Sogn, Kalundborg
 Vor Frue Kirke (København) – domkirken i Vor Frue Sogn, København
 Nyborg Vor Frue Kirke – en kirke i Nyborg Sogn, Nyborg. Må ikke forveksles med kirken i Flødstrup Sogn som også hedder Vor Frue (se ovenfor).
 Vor Frue Kirke (Næstved) – den katolske kirke i Næstved
 Vor Frue Kirke (Odense) – en kirke i Vor Frue Sogn, Odense
 Gammel Vor Frue Kirke – den gamle kirke på hjørnet af Grønnegade og Fruegade, 4000 Roskilde i Roskilde Domsogn, Roskilde
 Vor Frue Kirke (Skive Kommune) – en kirke i Skive Sogn, Skive
 Vor Frue Kirke (Slagelse) – den katolske kirke i Slagelse
 Vor Frue Kirke (Svendborg) – en kirke i Vor Frue Sogn, Svendborg
 Vor Frue Kirke (Trondheim) – en kirke i Trondheim
 Ny Vor Frue Kirke (Vor Frue) – en kirke i byen Vor Frue Sogn, Vor Frue ved Roskilde
 Vor Frue Kirke (Vordingborg) – en kirke i Vordingborg Sogn, Vordingborg
 Vor Frue Kirke (Aalborg) – en kirke i Vor Frue Sogn, Aalborg
 Vor Frue Kirke (Oksbøl Sogn) – en kirke i Oksbøl Sogn, Sønderborg Kommune
 Vor Frue Kirke (Sønderborg Kommune) – en kirke i Notmark Sogn, Sønderborg Kommune
 Vor Frue Kirke (Aarhus) – en kirke i Vor Frue Sogn, Århus (Ikke at forveksle med nedenstående kirke i Aarhus af samme navn)
 Vor Frue Kirke (katolsk kirke i Aarhus) – en romersk-katolsk kirke i Århus
 Ribe Domkirke – Vor Frue Domkirke

Udenlandske kirker med navn "Vor Frue Kirke" 
 Frauenkirche - Kirker ved navn "Vor Frue Kirke" i Tyskland
 Notre Dame de Paris, Paris, Frankring
 Notre Dame de Chartres, Chartres, Frankring
 Notre Dame de Reims, Reims, Frankring
 Liebfrauenkirche, Trier, Tyskland

Fiktive kirker 
 Vor Frue Kirke i Korsbæk i den danske tv-serie Matador.

Se også 
 Vor Frue Kirke (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm fra 2004 instrueret af Nils Vest
Litra

Litra er betegnelsen for et bogstav, der anvendes til nummerering i stedet for et tal. Fordelene er blandt andet et langt større udvalg af bogstaver, der dels kan kategorisere nummereringen ved at relatere til forkortelser, men også give langt flere muligheder ved et enkelt tegn. Derudover er der også en langt tydeligere opdeling mellem emnerne, hvis der ønskes underkategorier eller specificeringer. 

Litra bruges for eksempel som bogstavbetegnelse af et lokomotiv eller en togvogn. Dette er beskrevet i artiklen Litra (tog). Det bruges også i skovbruget, hvor et skovdistrikt deles op i skovafdelinger - såsom "116" - med litra herunder, "a, b, c, d," osv. Her kan en ellers sammenhængende bevoksning opdeles klart og forståeligt, i stedet for at udtrykke bevoksningen med retninger i utydelige beskrivelser såsom "venstre for vejen" eller "det første stykke". I jura benyttes litra også, hvis det findes nødvendigt. I eksempelvis lovtekster ses det i stil med følgende "... omfattet af § 1, stk. 1, litra c i lov om ..."

Kodninger

la:Littera
Klaipėda

Klaipėda (, ) er en by i det nordvestlige Litauen. Klaipėda ligger ved udsejlingen fra den Kuriske Bugt til Østersøen. Som Litauens eneste havn, er der færgeterminal med forbindelser til Danmark, Sverige og Tyskland. Nogle af de ældre bygninger er maleriske bindingsværkhuse, der ligner dem, der findes i Tyskland, Frankrig, England, Danmark og Sydsverige.

Befolkningstallet i Klaipėda by er faldet fra 207.100 i 1992 til 164.310 i 2018 siden Litauen løsrev sig fra Sovjetunionen.

De populære badesteder Nida mod syd på Den kuriske landtange, og Palanga mod nord ligger tæt på Klaipėda.

Historie 

Byen var det tidligere Østprøjsens nordligste havneby og blev efter 1. Verdenskrig sammen med området nord for floden Nemunas overtaget af Folkeforbundet og overgivet til international styring under fransk ledelse og senere overtaget af Litauen. Byens store tyske mindretal stemte i mellemkrigsårene for tysk politisk styring. Klaipėda og omgivende område Memelland blev 22. marts 1939 atter besat af Tyskland og forenet med Østprøjsen. Klaipėda blev hårdt ramt af de allieredes bombardementer under 2. verdenskrig, og kun ca. 1 km2 af den oprindelige by er bevaret. En stor del af de tysksindede indbyggere flygtede med de tyske styrker under tilbagetrækningen i 1944, andre blev, ifølge fredsslutningen efter 2. Verdenskrig forflyttet til Vesttyskland. En del tysksindede blev mellem 1945 og 1948 sendt til Sibirien som krigsfanger.

Demografi

Historisk udvikling

Fordelt på nationalitet

Administrative enheder 

Klaipėda var hovedby i Klaipėda apskritis (). Klaipėda bykommune () har hovedsæde i Klaipėda, og selvom Klaipėda ikke er en del af Klaipėda distriktskommune () har også distriktskommunen hovedsæde og administrativt centrum i Klaipėda.

Klaipėda bykommune 

Klaipėda bykommune styres af Klaipėda byråd. Byrådet vælges hvert fjerde år og har 31 medlemmer; kandidaterne opstilles af registrerede, godkendte politiske partier. Med virkning fra 2011-valget bliver personlig opstilling, uafhængigt af partierne muligt. Byrådet vælger borgmester på sit første møde.

Borgmestre (siden 1990)

Bydele i Klaipėda 

Klaipėda består af 2 bydele: Melnragė og Giruliai.

Mærsk-koncernen i Klaipėda 

I 1996 overtog Mærsk-koncernen skibsværftet Baltija i Klaipėda, der bl.a. var underleverandør ved bygningen af verdens største containerskib "Emma Mærsk", men efter beslutningen om lukningen af Lindøværftet er Baltija igen sat til salg.

Sport 

Klaipėda har to fodboldklubber, der spiller i den bedste litauiske række, FK Atlantas Klaipėda.

 Klaipėdos centrinis stadionas;
 Klaipėdos DDA stadionas.

Venskabsbyer 
Klaipėda er venskabsby med:

Billeder fra Klaipėda

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Klaipėdas historiske museum 

Byer i Klaipėda amt
Kommuner i Klaipėda amt
Hanse
FidoNet

__
                  /  \
                 /|oo \
                (_|  /_)
                 _`@/_ \    _
                |     | \   \\
                | (*) |  \   )) 
   __       || /  \//
  / FIDO \       _//|| _\   /
 ()     (_/(_|(/
Det klassiske FidoNet logo
FidoNet er et netværk til udveksling af meddelelser og filer, som blev anvendt af BBS'er før udbredelsen af Internet tog fart.  
Det blev grundlagt i 1984 af Tom Jennings, som en måde at netværksforbinde sit BBS-program, "Fido", på.  
Senere blev andre BBS-programmer, der understøttede den samme protokol, optaget i netværket.

FidoNet er (normalt) et opringningsbaseret system, hvor knudepunkterne (eller noderne af engelsk node) forbinder sig med hinanden og udveksler filer ved hjælp af et antal protokoller.  
Da forbindelserne mellem knudepunkterne sker via de samme telefonlinjer, som BBS'ernes brugere anvender, finder udvekslingen af filer mellem knudepunkterne sted på bestemte tidspunkter i løbet af dagen.

FidoNet har sine egne standarder for netmail (svarende til Internets e-mail), echomail (Usenet-lignende nyhedsgrupper, i FidoNet Danmark kendt som konferencer) og filoverførsler.  
Nyere standarder beskriver hvordan FidoNet-meddelelser og filer kan transporteres via TCP/IP, så FidoNet kan anvende Internet som en transportvej.

En del af FidoNets echomail-konferencer findes i Usenets hierarki af nyhedsgrupper og der er tjenester, som kan anvendes til udveksling af e-mail mellem Internet og FidoNet.

FidoNets medlemmer er computeramatører (mange af dem er også hackere og radioamatører), og der er fri adgang til netværket.

FidoNet er organisatorisk opbygget som en træstruktur.  
Der er fuldautomatiske programmer som noder og slutbrugere (points) kan anvende.  
En almindelig programpakke består af en mailer (et program, der håndterer den fysiske udveksling af filer og meddelelser mellem systemer), en tosser (der klargør meddelelser til overførsel, udfører overordet dirigering af hvor meddelelserne skal sendes hen og desuden fungerer nogle gange som grænseflade til brugerens programmel), samt forskellige andre værktøjer.

Slutbrugerens programmer er blandt andre et postlæsningsprogram, foruden ovennævnte programmer.

På grund af Internets, og dermed Usenets nyhedsgruppers, store udbredelse er antallet af brugere af FidoNet faldet voldsomt, men det er stadig særdeles populært i Rusland.  
Da FidoNets udbredelse var på sit højeste i Danmark, var der omkring 8.000 brugere, mens der på verdensplan var 50.000 til 100.000 brugere; de præcise tal kendes ikke, da kun noder skal registreres.

Eksterne henvisninger 

FidoNets internationale hjemmeside 
FidoNews, et ugentligt nyhedsbrev 

Datanet
Sranan tongo

Sranan tongo er et kreolsprog som tales i Surinam.

Det fungerer som et fællessprog for landets mange sprogsamfund som bl.a. omfatter engelsk, hollandsk, javanesisk, en lokal variant af hindi og flere indianske sprog. Omkring 100.000 mennesker har det som modersmål.

Sranan tongo er en blanding af hollandsk, engelsk, portugisisk og central- og vestafrikanske sprog. Det er et typisk kreolsprog uden bøjninger og med et enkelt ordforråd.

Blandingssprog
Surinam
1259

Konge af Danmark: Christoffer 1. 1252-1259 og Erik 5. Glipping 1259-1286

Se også 1259 (tal)

Begivenheder 
 5. februar – Kong Christoffer 1. fængsler den stridbare ærkebiskop Jakob Erlandsen.
 14. juni - Fyrst Jaromar vinder en knusende sejr over en dansk hær under slaget ved Næstved
 4. december - Ludvig den Hellige underskriver en fredstraktat i Paris med England, som afsluttede den første hundredeårskrig mellem de to lande.
 25. december - Erik 5. Glipping krones som konge på tinget I Viborg, men reelt styrer moderen Margrete Sambiria

Født

Dødsfald 
 29. maj – Kong Christoffer 1. dør i Ribe

Musik

Litteratur

Eksterne henvisninger 

59
1219

Konge i Danmark: Valdemar Sejr 1202-1241

Se også 1219 (tal)

Begivenheder 

 15. juni - under ledelse af Valdemar Sejr erobrer danskerne den nordlige del af Estland. Legenden om Dannebrog, der faldt ned fra himlen, stammer fra disse kampe. Dagen kaldes også for Valdemarsdag (flagets dag)

Født 
 Christoffer 1.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

19
1252

Konge i Danmark: Abel 1250-1252 og Christoffer 1. 1252-1259

Se også 1252 (tal)

Begivenheder 
 15. maj - Pave Innocens 4. udsteder en bulle, ad extirpanda, der under bestemte betingelser tillader inkvisitionen at anvende tortur over for kættere
 29. juni - Slaget ved Oldenswort, hvor Abel af Danmark blev dræbt
 25. december - Christoffer 1. krones som konge af Danmark i domkirken i Lund
 Første skriftlige vidnesbyrd om bosættelsen Stockholm.
Byen Klaipėda i Litauen nævnes første gang.

Født

Dødsfald 
 9. juni – Hertug Otto 1. af Braunschweig-Lüneburg
29. juni – Kong Abel bliver dræbt under et togt mod friserne på Ejdersted i nærheden af Husum
27. november – Blanka af Kastilien, dronning og regent af Frankrig

Eksterne henvisninger 

52
Jakob Erlandsen

Jakob Erlandsen (død 1274) var ærkebiskop i Lund Stift. Han var søn af Erland og Cæcilie, der var datterdatter af Sune Ebbesen.

Som domprovst i Lund deltog han som advokat for Erik 4. Plovpenning i koncilet i Lyon i 1245, men talte mod kongens ønske for Niels Stigsen (biskop i Roskilde) og fik derefter beslaglagt både sine kirkelige indkomster og sit arvegods. 

Paven udnævnte ham i 1250 til biskop af Roskilde, og han fik derefter på pavens foranledning udleveret sit gods og byen København. København fik af ham sin første stadsret i 1254, og samme år blev han ærkebiskop i Lund.

Han kom i strid med kongen om en række kirkelige forhold (bl.a. gejstlige ledings- og skattebyrder, ærkebispens lenspligt og bispevalgene). Jakob Erlandsen oprettede skoler i Roskilde og Lund og fik ved kirkemødet i Vejle i 1256 vedtaget, at riget ville blive pålagt interdikt, såfremt en biskop fængsledes eller led overlast med kongens formodede samtykke.

Under striden med kongen blev ærkebispestolen frataget alle privilegier. Han nægtede at krone tronfølgeren og gik i forbund med kongens fjender. Christoffer 1. fængslede ham i 1259, men han blev frigivet af Christoffers enke, dronning Margrete Sambiria. Han fortsatte sine stridigheder med kongemagten og opholdt sig mest i nabolandene. I 1272 forelagde han sin sag i Rom, hvor der blev opnået forlig med kongen.

Jakob Erlandsen døde på Rügen på vej hjem fra Rom i 1274. I 1972 blev ruinerne af franciskanerklostret i Lunds kirke, hvor Jakob Erlandsen siges at være gravlagt, delvist udgravet. Centralt placeret i kirken fandtes en grav med et træskrin med knoglerne af en 60-70 årig mand maset sammen. Kraniet bar tydelige tegn på at være ramt af en bolt fra en armbrøst. Det blev udlagt, som at Jakob Erlandsen ikke var død af naturlige årsager på Rygen, men var blevet myrdet, antagelig på Erik Klippings bud. Bortset fra gravens centrale placering var der dog intet, hverken bispering eller plade med indskrift, der pegede på, at Jakob Erlandsen skulle ligge i graven, så mordteorien anses for spekulativ.

Se også 
Slægten Hvide
Slægten Hvides ejendomme

Eksterne kilder og henvisninger

Danskere i 1200-tallet
Slægten Hvide
Skandinaver fra middelalderen
Biskopper over Roskilde Stift
Biskopper over Lund Stift
Godsejere fra Skåne
Godsejere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Førreformatoriske katolske biskopper fra Danmark
Voivodskaber i Polen

Et voivodskab () er en provins i Polen. Det svarer til en dansk region.

Andre slaviske lande har også voivodskaber. Ordet kommer fra en gammel slavisk ordrod, "wojewoda", som betød soldaterfører eller hærfører og svarede til et hertugdømme (med en hertug). Wojewoda'er havde typisk også ledelsen af byområdet, hvor soldaterne befandt sig, derfor forandredes betydningen af wojewoda til at svare til guvernør og voivodskabet blev en administrativ del af staten. I dag er voivodskaber ikke længere forbundet med militær, men er kun administrative enheder.

Polen er opdelt i 16 provinser:
 Województwo dolnośląskie
 Województwo kujawsko-pomorskie
 Województwo lubelskie
 Województwo lubuskie
 Województwo łódzkie
 Województwo małopolskie
 Województwo mazowieckie
 Województwo opolskie
 Województwo podkarpackie
 Województwo podlaskie
 Województwo pomorskie
 Województwo śląskie
 Województwo świętokrzyskie
 Województwo warmińsko-mazurskie
 Województwo wielkopolskie
 Województwo zachodniopomorskie

I 1975 – 1998 var Polen opdelt i 49 mindre provinser. Den nuværende politisk-administrative inddeling har eksisteret fra 1. januar 1999.

Voivodskaber er placeret i NUTS 2 i de regionale statistikker i Den Europæiske Union, tilsvarende danske regioner.

Referencer
Fantasia

Fantasia har flere betydninger:

Film:
 Fantasia (film fra 1940) – en Disney-tegnefilm fra 1940.
 Fantasia 2000  – en Disney-tegnefilm fra .
 Fantasia (film fra 2004) – en Hong Kong film fra 2004.

Andet:
 Fantásien – det engelske navn for eventyrlandet Fantásien i Den uendelige historie af Michael Ende.
 Fantasia (poporkester) – et dansk poporkester dannet forsommeren 2003.

Se også:
 Fantasi
Pluto (tegneseriefigur)

Pluto er tegneseriefiguren Mickey Mouses hund i Walt Disneys tegnefilm og tegneserier. Hans navnløse debut var i Mickey-filmen The Chain Gang fra 1930, samme år som den daværende planet Pluto blev opdaget. Anden optræden var i The Picnic fra november 1930. Her er han Minnie Mouses hund og hedder Rover. Det var først i den tredje film, The Moose Hunt fra 1931, at han fik navnet Pluto. Det siges, at da man hos Disney ledte efter et navn til denne hund, så Walt en notits i en avis om den nye planet og syntes at det var et passende navn. I dens tidlige tegnefilm ikke var helt klart hvem den tilhørte, i nogen syntes det at være Anders And, i nogen Minnie Mouse, men efterhånden blev det stadfæstet, at han var Mickeys hund.

Pluto er gul, har en lang krop og halvlange ben samt en tynd, sort hale. Af race minder den lidt om en gravhund, men den er større. Den fremstilles som naiv og halvdum, men meget sød. Der findes en række tegnefilm, hvor Pluto har hovedrollen. Han har en kort medvirken, i tv-serierne Rap Sjak, og Bonkers. Men han medvirker fast i tv-serien Hos Mickey, hvor han får dansk stemme af Lars Thiesgaard. Den animator, der havde hovedansvaret for ham, var Norm Ferguson.

Filmene, hvor han er hovedperson, er ofte præget af, at han kommer i klammeri med den ene og den anden. Det kan være Chip og Chap, men det kan også være andre, enkeltstående figurer. En stor bulldog har været genganger i flere film. Der har også i visse film været en lille hun-gravhund, der stjæler hans hjerte.

Også i serierne har han haft sine egne serier, hvor han er hovedperson. De er ofte karakteristiske ved, at hans tanker og refleksioner gengives i fortællende tekst til billederne. I disse serier kan Mickey og hans venner være bipersoner, men de kan også være fraværende. Pluto er i disse serier ofte en dagdrømmer, der drømmer om at blive f.eks. cirkusstjerne eller dagens helt. Hans forsøg på det ender oftest galt, men alligevel kan han så gøre noget godt uforvarende.

Berømte tegnere/forfattere 
Floyd Gottfredson
Manuel Conzalez
Paul Murry

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Tegnefilm fra USA
Anders And-figurer
Valhal

Valhal (af oldnordisk Valhöll, "de faldnes hal") er i nordisk mytologi Odins bolig i Asgård. Det er hjemsted for einherjerne, de vikinger, der dør ærefuldt i kamp ("val" betyder "kampplads"), modsat dem, som led strådøden i sengehalmen, og endte i Hel (eller Helheim) hos dødsguden Hel.

I Grímnismál beskrives det at Valhal har 540 porte, og 800 krigere kan gå ud af hver port på én gang. Måske er dette påvirket af beretninger om Colosseum og lignende bygninger. Taget er tækket med gyldne skjolde, væggene er gjort af spydskafter og bænkene strøet med ringbrynjer. 
Einherjerne kæmper dagligt indbyrdes for at træne til kampen mod jætterne ved Ragnarok. Hver aften genoplives de af valkyrierne og bringes tilbage til Valhal, hvor de spiser flæsk skåret af grisen Særimner og drikker mjød fra geden Heidrun, der står på taget af bygningen og spiser af Yggdrasils grene. Valkyrierne skænker drikke til einherjerne, og holder et øje med borddækning og ølkar.

Valhal har lagt navn til den kendte danske tegneserie Valhalla skabt af tegneren Peter Madsen og forfatterteamet Henning Kure og Hans Rancke-Madsen, som er oversat til ti sprog. Navnet Valhalla er den angelsaksiske version af navnet Valhal.

Referencer

Litteratur 
 Byock, Jesse (Trans.) (2006). The Prose Edda. Penguin Classics. 
 Faulkes, Anthony (Trans.) (1995). Edda. Everyman. 
 Finlay, Alison (2004). Fagrskinna, a Catalogue of the Kings of Norway: A Translation with Introduction and Notes. Brill Publishers. 
 Hollander, M. Lee (Trans.) (2007). Heimskringla: History of the Kings of Norway. University of Texas Press. 
 Larrington, Carolyne (Trans.) (1999). The Poetic Edda. Oxford World's Classics. 
 Orchard, Andy (1997). Dictionary of Norse Myth and Legend. Cassell. 
 Orel, Vladimir (2003). A Handbook of Germanic Etymology. Brill. 
 Simek, Rudolf (2007) translated by Angela Hall. Dictionary of Northern Mythology. D.S. Brewer 
 Watkins, Calvert (2000). The American Heritage Dictionary of Indo-European Roots. Houghton Mifflin Company. 
 Welch, Chris (2005). Led Zeppelin: Dazed and Confused: The Stories Behind Every Song. Thunder's Mouth Press. 

Steder i nordisk mytologi
Forestillinger om himlen
Valhalla (tegnefilm)

Valhalla er en dansk tegnefilm fra 1986, instrueret af den danske tegner Peter Madsen og den amerikanske animator Jeffrey James Varab, og baseret på Peter Madsens tegneserie af samme navn. Filmens manuskript blev skrevet af Peter Madsen og Henning Kure. Jakob Stegelmann var produktionsleder, men måtte forlade projektet inden det blev færdiggjort.

Filmens produktion var genstand for en række skandaler, bl.a. den største budgetoverskridelse i dansk filmhistorie, men den færdige film solgte flere billetter end nogen anden dansk film det år, og tegnernes erfaringer dannede basis for en markant opblomstring af den danske animationsbranche.

I 1987 modtog filmen Publikumsprisen for bedste børne- og ungdomsfilm på Filmfestivalen i Cannes.

I februar 2003 blev der startet en underskriftsindsamling for at få filmen udgivet på dvd. Da der var indsamlet 2000 underskrifter blev indsamlingen stoppet. Da havde Sandrew/Metronome lovet at udgive filmen, og den blev udgivet i to udgaver. Filmen fik endda lov til at vende tilbage til biografen store lærred med repremiere den 18. juli 2003.

Stemmer 
Filmen blev animeret til et engelsksproget lydspor, som derfor er filmens originale og kan høres på dvd'en. Det danske lydspor blev skrevet og indtalt efter filmens færdiggørelse og følger derfor ikke mundbevægelserne helt præcist.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Valhalla
Animationsfilm fra Danmark
Tegnefilm fra Danmark
Danske film fra 1986
Film baseret på tegneserier
Springflod (film)

Springflod er en dansk film fra 1990, skrevet og instrueret af Eddie Thomas Petersen, og med Jesper Gredeli Jensen som den ungdomskriminelle Franco og Trine Dyrholm som den vestjyske pige Pauline i hovedrollerne.

Medvirkende 
 Jesper Gredeli Jensen
 Trine Dyrholm
 Kirsten Olesen
 Peter Schrøder
 Jannie Faurschou
 Rasmus With
 Lars Lohmann
 Finn Nørbygaard
 Michael Moritzen
 Henrik Jandorf
 Lars Sidenius
 Arne Hansen
 Lone Helmer
 Benny Poulsen
 Charlotte Monrad
 Ernestina Matus
 Patricia Salinas
 Michelle Bjørn-Andersen
 Helle Ryslinge
 Mille Hoffmeyer Lehfeldt

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1990
Film instrueret af Eddie Thomas Petersen
Ungdomsfilm fra Danmark
Robertprisen for årets musik
Druide

En druide var en keltisk præst i oldtiden i det gamle Gallien og Britannien. Druider dannede en afsluttet stand med bestemt organisation og bestemte rettigheder. I spidsen for dem stod en ypperstepræst, hvis stilling ved dødsfald gik over til den mest ansete af de andre druider; fandtes ingen selvskreven dertil, udvalgtes efterfølgeren sædvanlig ved afstemning; stundom gjorde en tvekamp mellem to konkurrenter udslaget. 

For at optages i præsteskabet måtte man gennemgå en lang og vanskelig skole, der kunne vare 20 år. Britanniens druider stod højest i ry, hvorfor også novicerne fra Gallien for en stor del drog til Britannien for at få undervisning der. Læren meddeltes mundtlig; den måtte ikke nedskrives, ej heller meddeles til lægfolk. Læresætningerne handlede om stjernerne og deres bevægelser, om verdens indretning og naturen, om religionen, sjælens udødelighed og sjælevandring. 

Druider traf bestemmelser om alle religiøse spørgsmål, ledede både private og offentlige ofringer, tog spådomme af fuglenes flugt og skrig og af offerdyrenes indvolde; tillige virkede de som troldmænd og læger. Al dømmende myndighed var i deres hånd; de ikendte straf for forbrydelser og afgjorde stridigheder om arv og ejendomsret. Deres kendelser vidste de at skaffe respekt; enhver, som var dem overhørig, blev lyst i band, hvilket havde til følge, at han ikke måtte tage del i gudsdyrkelsen og blev skyet af alle sine landsmænd som uren og vanhellig. 

Druider var ligestillede med adelen. De havde stor politisk indflydelse og nød betydelige forrettigheder; blandt andet var de fri for krigstjeneste og for skatter og afgifter af enhver art. 

Rundt om i Gallien fandtes hellige steder, lunde og altre, hvor der under druidernes ledelse holdtes religiøse fester; her ofredes også mennesker, for en stor del dog dødsdømte forbrydere, og der spåedes af ofrenes krampetrækninger. En af de mest ansete helligdomme lå på øen Mona (ɔ: Anglesey); i en anden, der lå mere centralt i Carnuternes land (gallisk stamme omkring nutidens Chartres), holdt druiderne hvert år retsmøde for hele Gallien. 

Romerne gjorde ende på druidernes politiske magt og forbød menneskeofringerne; Helligdommen på Mona blev ødelagt 61 e.Kr. Under det romerske herredømme måtte druiderne optræde mere skjult, men vedblev dog længe at have stor indflydelse på deres landsmænd, navnlig i Britannien.

Se også 
 Stonehenge
 Loge
 Asterix
 Dryade
 Ogam
 Den Danske Druideorden
 Wicca
 Cyprianus (bog)

Eksterne henvisninger 

 Den Forenede Gamle Druide Orden 
 Vejviser: 

Keltere
Urhistorie og forhistorie
Magi
James Alfred Van Allen

James Alfred Van Allen (7. september 1914 – 9. august 2006) var en amerikansk fysiker, som opdagede Van Allen-bælterne. Bælterne, som er med til at mindske strålingen på Jorden, opstår når ladede partikler fra solvinden rammer ind i Jordens magnetfelt og derved bremses/afbøjes.

Eksterne henvisninger 

Fysikere fra USA
Rumforskere
Elizabeth 1. af England

Elizabeth 1. (også kendt som Elizabeth Tudor) (7. september 1533 – 24. marts 1603) var regerende dronning af England fra 1558 til 1603.

Biografi

Opvækst og ungdom 
Hun var datter af Henrik 8. og hans anden hustru, Anne Boleyn. Inden Elizabeth fyldte tre år, havde Henrik 8 ladet hendes moder halshugge i Tower of London. Kongens næste hustru, Jane Seymour, fødte kongen den længe ønskede søn, Edward, som fulgte Henrik 8. på tronen efter faderens død som Edward 6. Den unge Edward led af tuberkulose og døde i 1553. Maria 1. af England, datter af Henrik 8. og hans første hustru, Katharina af Aragonien, fulgte broderen på tronen. Hun blev kendt som Bloody Mary. 

I januar 1554 udbrød et oprør ledet af Sir Thomas Wyatt den yngre. Hovedårsgaen til oprøret var den voksende utilfredshed med Maria 1.s forlovelse med den spanske kong Filip 2. Elizabeth blev stillet for retten og sat i fængsel i Tower i London, fordi der var mistanke om hendes indblanding i oprøret.  

Elizabeth sad i flere år fængslet i Tower i London, på befaling af sin søster Maria 1. Maria så Elizabeth som en trussel, fordi Elizabeth ikke var katolik men mere støttede den protestantiske retning som sin mor. Maria endte med at løslade Elizabeth; hun kunne ikke halshugge sin egen søster, selv om flere af Marias rådgivere anbefalede hende at gøre det. Ved Marias død blev Elizabeth dronning af England den 17. november 1558.

Regeringstid 
Elizabeths første udfordring var truslen fra hendes kusine, den skotske og katolske dronning Marie Stuart, som havde et stærkt og legitimt krav på den engelske trone. Da Marie Stuart måtte flygte fra Skotland, blev hun anbragt i husarrest i England. Her blev hun kontaktet af en oprørsk adelsmand, der ville hjælpe hende med at undslippe, så hun kunne lede et oprør mod Elizabeth. Imidlertid blev de breve, der blev udvekslet, læst af Elizabeths chefspion, Francis Walsingham, og på grundlag heraf blev Marie dømt til døden. Elizabeth underskrev dødsdommen, og Marie Stuart blev henrettet den 8. februar 1587. Marie Stuart havde et tæt samarbejde med den spanske konge, som ønskede hende indsat på den engelske trone for at få en allieret i England, og ikke mindst for at få en katolsk regent som i Spanien.

Efter at have slået den "uovervindelige" spanske armada blev England den protestantiske højborg. England begyndte nu at etablere sig som en sømagt med dristige kaptajner som John Hawkins, Francis Drake og Walter Raleigh. Tiden bragte også en renæssance for litteraturen med navne som William Shakespeare, Christopher Marlowe og Spenser. Elizabeth 1. efterlod et rigt land ved sin død, og hendes regeringstid kaldes den elizabethanske tidsalder eller guldalderen.

Hun var statsoverhoved i 44 år 4 måneder og 1 uge/127 dage.

Anetavle

Noter

Eksterne henvisninger 

 

 

Regerende dronninger af England
Regerende dronninger af Irland
Huset Tudor
Kvindelige forfattere i det 16. århundrede
Protestantiske monarker
Døden fra Lübeck

Dødedansen eller Døden fra Lübeck var et 30 meter langt maleri i Mariekirken i Lybæk af Døden i kædedans og malet i 1463 formodentlig af Bernt Notke. Det blev ødelagt ved et allieret luftangreb palmesøndag 1942.

Eksterne henvisninger 

 Døden fra Lübeck 

Malerier fra Tyskland
Lübeck
Malerier der er gået tabt

es:Danza de la muerte (Hrastovlje)
sl:Mrtvaški ples (Hrastovlje)
Hypnos

Hypnos er søvnens gud i den græske mytologi. Han er en tvillingebror til Thanatos, dødens gud og søn af gudinden, Nyx, nattens gudinde.

Hypnos ses som nøgent barn i Nyx' favn i Bertel Thorvaldsens berømte relief Natten.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Græske guder
ETA (flertydig)

ETA eller Eta har flere betydninger:
 ETA – en baskisk separatistbevægelse.
 Estimated time of arrival – "forventet ankomst".
 ETA-Danmark – en dansk organisation, der udsteder Europæiske Tekniske Godkendelser.
 Eta – et græsk bogstav (Η, η)
1330'erne

Århundreder: 13. århundrede – 14. århundrede – 15. århundrede 

Årtier: 1280'erne 1290'erne 1300'erne 1310'erne 1320'erne – 1330'erne – 1340'erne 1350'erne 1360'erne 1370'erne 1380'erne 

År: 1330 1331 1332 1333 1334 1335 1336 1337 1338 1339

Begivenheder 
 1332-1340 Danmark pantsættes af Christoffer 2., søn af Erik 5. Klipping og Dronning Agnes
 1332 Krudtet indføres i Europa

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1320'erne

Århundreder: 13. århundrede – 14. århundrede – 15. århundrede 

Årtier: 1270'erne 1280'erne 1290'erne 1300'erne 1310'erne – 1320'erne – 1330'erne 1340'erne 1350'erne 1360'erne 1370'erne 

År: 1320 1321 1322 1323 1324 1325 1326 1327 1328 1329

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1310'erne

Århundreder: 13. århundrede – 14. århundrede – 15. århundrede 

Årtier: 1260'erne 1270'erne 1280'erne 1290'erne 1300'erne – 1310'erne – 1320'erne 1330'erne 1340'erne 1350'erne 1360'erne 

År: 1310 1311 1312 1313 1314 1315 1316 1317 1318 1319

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1300'erne

Århundreder: 13. århundrede – 14. århundrede – 15. århundrede 

Årtier: 1250'erne 1260'erne 1270'erne 1280'erne 1290'erne – 1300'erne – 1310'erne 1320'erne 1330'erne 1340'erne 1350'erne 

År: 1300 1301 1302 1303 1304 1305 1306 1307 1308 1309

Begivenheder 
 Jagtridning blev en sport, der udvikledes som tidsfordriv blandt samfundets elite. Ekspertise i kunsten at jage blev begtragtet som en væsentlig del af det sociale liv og blev også anvendt som træning til krig og riddervæsen.

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1290'erne

Århundreder: 12. århundrede – 13. århundrede – 14. århundrede 

Årtier: 1240'erne 1250'erne 1260'erne 1270'erne 1280'erne – 1290'erne – 1300'erne 1310'erne 1320'erne 1330'erne 1340'erne 

År: 1290 1291 1292 1293 1294 1295 1296 1297 1298 1299

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1280'erne

Århundreder: 12. århundrede – 13. århundrede – 14. århundrede 

Årtier: 1230'erne 1240'erne 1250'erne 1260'erne 1270'erne – 1280'erne – 1290'erne 1300'erne 1310'erne 1320'erne 1330'erne 

År: 1280 1281 1282 1283 1284 1285 1286 1287 1288 1289

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1270'erne

Århundreder: 12. århundrede – 13. århundrede – 14. århundrede 

Årtier: 1220'erne 1230'erne 1240'erne 1250'erne 1260'erne – 1270'erne – 1280'erne 1290'erne 1300'erne 1310'erne 1320'erne 

År: 1270 1271 1272 1273 1274 1275 1276 1277 1278 1279

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1260'erne

Århundreder: 12. århundrede – 13. århundrede – 14. århundrede 

Årtier: 1210'erne 1220'erne 1230'erne 1240'erne 1250'erne – 1260'erne – 1270'erne 1280'erne 1290'erne 1300'erne 1310'erne 

År: 1260 1261 1262 1263 1264 1265 1266 1267 1268 1269

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1250'erne

Århundreder: 12. århundrede – 13. århundrede – 14. århundrede 

Årtier: 1200'erne 1210'erne 1220'erne 1230'erne 1240'erne – 1250'erne – 1260'erne 1270'erne 1280'erne 1290'erne 1300'erne 

År: 1250 1251 1252 1253 1254 1255 1256 1257 1258 1259

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1240'erne

Århundreder: 12. århundrede – 13. århundrede – 14. århundrede 

Årtier: 1190'erne 1200'erne 1210'erne 1220'erne 1230'erne – 1240'erne – 1250'erne 1260'erne 1270'erne 1280'erne 1290'erne 

År: 1240 1241 1242 1243 1244 1245 1246 1247 1248 1249

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1230'erne

Århundreder: 12. århundrede – 13. århundrede – 14. århundrede 

Årtier: 1180'erne 1190'erne 1200'erne 1210'erne 1220'erne – 1230'erne – 1240'erne 1250'erne 1260'erne 1270'erne 1280'erne 

År: 1230 1231 1232 1233 1234 1235 1236 1237 1238 1239

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1220'erne

Århundreder: 12. århundrede – 13. århundrede – 14. århundrede 

Årtier: 1170'erne 1180'erne 1190'erne 1200'erne 1210'erne – 1220'erne – 1230'erne 1240'erne 1250'erne 1260'erne 1270'erne 

År: 1220 1221 1222 1223 1224 1225 1226 1227 1228 1229

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1210'erne

Århundreder: 12. århundrede – 13. århundrede – 14. århundrede 

Årtier: 1160'erne 1170'erne 1180'erne 1190'erne 1200'erne – 1210'erne – 1220'erne 1230'erne 1240'erne 1250'erne 1260'erne 

År: 1210 1211 1212 1213 1214 1215 1216 1217 1218 1219

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1200'erne

Århundreder: 12. århundrede – 13. århundrede – 14. århundrede 

Årtier: 1150'erne 1160'erne 1170'erne 1180'erne 1190'erne – 1200'erne – 1210'erne 1220'erne 1230'erne 1240'erne 1250'erne 

År: 1200 1201 1202 1203 1204 1205 1206 1207 1208 1209

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1190'erne

Århundreder: 11. århundrede – 12. århundrede – 13. århundrede 

Årtier: 1140'erne 1150'erne 1160'erne 1170'erne 1180'erne – 1190'erne – 1200'erne 1210'erne 1220'erne 1230'erne 1240'erne 

År: 1190 1191 1192 1193 1194 1195 1196 1197 1198 1199

Begivenheder 
Slaget ved Bordeaux

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1180'erne

Århundreder: 11. århundrede – 12. århundrede – 13. århundrede 

Årtier: 1130'erne 1140'erne 1150'erne 1160'erne 1170'erne – 1180'erne – 1190'erne 1200'erne 1210'erne 1220'erne 1230'erne 

År: 1180 1181 1182 1183 1184 1185 1186 1187 1188 1189

Begivenheder

Personer

Dødsfald 
 30. august 1181 - Pave Alexander 3.

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1170'erne

Århundreder: 11. århundrede – 12. århundrede – 13. århundrede 

Årtier: 1120'erne 1130'erne 1140'erne 1150'erne 1160'erne – 1170'erne – 1180'erne 1190'erne 1200'erne 1210'erne 1220'erne 

År: 1170 1171 1172 1173 1174 1175 1176 1177 1178 1179

Begivenheder 
 I 1172 blev Øm Kloster anlagt ved Ry mellem Silkeborg og Skanderborg af cisterciensermunke.
 Omkring 1176 opføres Gentofte Kirke i landsbyen Gentofte uden for København

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1160'erne

Århundreder: 11. århundrede – 12. århundrede – 13. århundrede 

Årtier: 1110'erne 1120'erne 1130'erne 1140'erne 1150'erne – 1160'erne – 1170'erne 1180'erne 1190'erne 1200'erne 1210'erne 

År: 1160 1161 1162 1163 1164 1165 1166 1167 1168 1169

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1150'erne

Århundreder: 11. århundrede – 12. århundrede – 13. århundrede 

Årtier: 1100'erne 1110'erne 1120'erne 1130'erne 1140'erne – 1150'erne – 1160'erne 1170'erne 1180'erne 1190'erne 1200'erne 

År: 1150 1151 1152 1153 1154 1155 1156 1157 1158 1159

Begivenheder

Personer 

å
Årtier
1140'erne

Århundreder: 11. århundrede – 12. århundrede – 13. århundrede 

Årtier: 1090'erne 1100'erne 1110'erne 1120'erne 1130'erne – 1140'erne – 1150'erne 1160'erne 1170'erne 1180'erne 1190'erne 

År: 1140 1141 1142 1143 1144 1145 1146 1147 1148 1149

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1130'erne

Århundreder: 11. århundrede – 12. århundrede – 13. århundrede 

Årtier: 1080'erne 1090'erne 1100'erne 1110'erne 1120'erne – 1130'erne – 1140'erne 1150'erne 1160'erne 1170'erne 1180'erne 

År: 1130 1131 1132 1133 1134 1135 1136 1137 1138 1139

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1120'erne

Århundreder: 11. århundrede – 12. århundrede – 13. århundrede 

Årtier: 1070'erne 1080'erne 1090'erne 1100'erne 1110'erne – 1120'erne – 1130'erne 1140'erne 1150'erne 1160'erne 1170'erne 

År: 1120 1121 1122 1123 1124 1125 1126 1127 1128 1129

Begivenheder 
 1120 - Slaget ved Cutanda: Aragonierne og frankerne vinder over en stor muslimsk hær.
 1122 - Russerne besejrer kumanerne.
 1123 - kejser Toba af Japan tvinges til at abdicere og efterfølges af sin søn kejser Sutoku
 1124 - Det tungusiske folk Juchen fordriver de mongolske khitaner (Liaodynastiet: 916-1124) fra Kina og skaber qarakhitaistaten i Semirechje.
 1125 - Johanniterordenen oprettes
 (frem til 1127) Kongen af Aragonien foretager et langt togt for at hjælpe Mozaraberne i Granada. Han belejrer byen, men må trække sig tilbage og tager 10.000 mozarabere med sig.
 1126 - De første artesiske brønde bliver gravet i Artois (deraf navnet).
 Præmonstratenserordenen stadfæstes af pave Honorius 2.
 1127 - Konrad 3. af Franken bliver tysk modkonge
 Neumünster grundlægges
 1128 - Didrik af Alsace bliver greve af Flandern
 1129 - 21. august Yorimoto bliver shogun i Japan.
 kejser Toba af Japan begynder sit klosterstyre
 Knud Lavard bliver konge over obotritterne
 Magnus den Stærke bliver gift med prinsesse Rikissa af Polen
 Den senere Borgruinen Velburg nævnes første gang.

Verdens ledere 
 Niels af Danmark 1104-1134

Kunstnere

Eksterne henvisninger

Se også
1120 (tal), 1121 (tal), 1122 (tal), 1123 (tal), 1124 (tal), 1125 (tal), 1126 (tal), 1127 (tal), 1128 (tal) og 1129 (tal)''

å
Årtier
1110'erne

Århundreder: 11. århundrede – 12. århundrede – 13. århundrede 

Årtier: 1060'erne 1070'erne 1080'erne 1090'erne 1100'erne – 1110'erne – 1120'erne 1130'erne 1140'erne 1150'erne 1160'erne 

År: 1110 1111 1112 1113 1114 1115 1116 1117 1118 1119

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1100'erne

Århundreder: 11. århundrede – 12. århundrede – 13. århundrede 

Årtier: 1050'erne 1060'erne 1070'erne 1080'erne 1090'erne – 1100'erne – 1110'erne 1120'erne 1130'erne 1140'erne 1150'erne 

År: 1100 1101 1102 1103 1104 1105 1106 1107 1108 1109

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1080'erne

Århundreder: 10. århundrede – 11. århundrede – 12. århundrede 

Årtier: 1030'erne 1040'erne 1050'erne 1060'erne 1070'erne – 1080'erne – 1090'erne 1100'erne 1110'erne 1120'erne 1130'erne 

År: 1080 1081 1082 1083 1084 1085 1086 1087 1088 1089

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1070'erne

Århundreder: 10. århundrede – 11. århundrede – 12. århundrede 

Årtier: 1020'erne 1030'erne 1040'erne 1050'erne 1060'erne – 1070'erne – 1080'erne 1090'erne 1100'erne 1110'erne 1120'erne 

År: 1070 1071 1072 1073 1074 1075 1076 1077 1078 1079

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1060'erne

Århundreder: 10. århundrede – 11. århundrede – 12. århundrede 

Årtier: 1010'erne 1020'erne 1030'erne 1040'erne 1050'erne – 1060'erne – 1070'erne 1080'erne 1090'erne 1100'erne 1110'erne 

År: 1060 1061 1062 1063 1064 1065 1066 1067 1068 1069

Begivenheder 
 Kirken i Danmark reorganiseres og landet indelses i stifter .
 Den 1. Domkirke I Århus, der lå ved Vor Frue bygges (Klosterkirken) i perioden.
Krypten der er udgravet og restaureret er formentlig en rest af en af de første stenkirker i landet.
Om opdagelsen udgravningen og historien er skrevet i Skalk nr 1 1962 af Aksel Skov

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1050'erne

Århundreder: 10. århundrede – 11. århundrede – 12. århundrede 

Årtier: 1000'erne 1010'erne 1020'erne 1030'erne 1040'erne – 1050'erne – 1060'erne 1070'erne 1080'erne 1090'erne 1100'erne 

År: 1050 1051 1052 1053 1054 1055 1056 1057 1058 1059

Begivenheder 
 Adam af Bremen nævner at Harald Hårderåde angriber Århus og afbrænder bl.a. kirken

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1040'erne

Århundreder: 10. århundrede – 11. århundrede – 12. århundrede 

Årtier: 990'erne 1000'erne 1010'erne 1020'erne 1030'erne – 1040'erne – 1050'erne 1060'erne 1070'erne 1080'erne 1090'erne 

År: 1040 1041 1042 1043 1044 1045 1046 1047 1048 1049

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
Los

Lossen (slægten latin Lynx) er et rovdyr i kattefamilien. En voksen los vejer typisk mellem 5 og 30 kilo.

Der findes fire arter af losser:
 Europæisk los (Lynx lynx).
 Canadisk los (Lynx canadensis).
 Spansk los (Lynx pardinus).
 Rødlos (Lynx rufus).

Lossen bruger sine store flade poter til at holde sig oppe på sneen med. Den er bange for mennesker og kan på mange måder minde om en ræv. Den lever blandt andet af gnavere og fugle.

Eksterne henvisninger

Se også 
 Kat
 Tiger
 Lossen – et stjernebillede.
1030'erne

Århundreder: 10. århundrede – 11. århundrede – 12. århundrede 

Årtier: 980'erne 990'erne 1000'erne 1010'erne 1020'erne – 1030'erne – 1040'erne 1050'erne 1060'erne 1070'erne 1080'erne 

År: 1030 1031 1032 1033 1034 1035 1036 1037 1038 1039

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1020'erne

Århundreder: 10. århundrede – 11. århundrede – 12. århundrede 

Årtier: 970'erne 980'erne 990'erne 1000'erne 1010'erne – 1020'erne – 1030'erne 1040'erne 1050'erne 1060'erne 1070'erne 

År: 1020 1021 1022 1023 1024 1025 1026 1027 1028 1029

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1010'erne

Århundreder: 10. århundrede – 11. århundrede – 12. århundrede 

Årtier: 960'erne 970'erne 980'erne 990'erne 1000'erne – 1010'erne – 1020'erne 1030'erne 1040'erne 1050'erne 1060'erne 

År: 1010 1011 1012 1013 1014 1015 1016 1017 1018 1019

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1000'erne

Århundreder: 10. århundrede – 11. århundrede – 12. århundrede 

Årtier: 950'erne 960'erne 970'erne 980'erne 990'erne – 1000'erne – 1010'erne 1020'erne 1030'erne 1040'erne 1050'erne 

År: 1000 1001 1002 1003 1004 1005 1006 1007 1008 1009

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
Biskop

Biskop (eller bisp) er overhovedet i et stift, det kirkelige geografiske område. Biskoppen virker også som den ledende præst ved stiftets domkirke.

Paven er biskop af Rom. Ved opgøret med Paven blev de katolske biskopper i de protestantiske områder afløst af superintendenter med lidt andre beføjelser. Betegnelsen biskop genindførtes dog hurtigt. Som territorialfyrste betegnes bispen fyrstbiskop. Nogle biskopper bærer en mitra.

Nuværende biskopper i den danske folkekirke

 Fyens Stift: Mads Davidsen, biskop siden 2023
 Grønlands Stift: Paneeraq Siegstad Munk, biskop siden 2020
 Haderslev Stift: Marianne Christiansen, biskop siden 2013
 Helsingør Stift: Peter Birch, biskop siden 2021
 Københavns Stift: Peter Skov-Jakobsen, biskop siden 2009
 Lolland-Falster Stift: Marianne Gaarden, biskop siden 2017
 Ribe Stift: Elof Westergaard, biskop siden 2014
 Roskilde Stift: Peter Fischer-Møller, biskop siden 2008
 Viborg Stift: Henrik Stubkjær , biskop siden 2015
 Aalborg Stift: Thomas Reinholdt Rasmussen, biskop siden 2021
 Århus Stift: Henrik Wigh-Poulsen, biskop siden 2015

Nuværende biskop i den færøske folkekirke
 Færøerne: Jógvan Fríðriksson, biskop siden 2007 (selvstændig folkekirke siden 2007)

Biskopper i andre danske kirkesamfund 

 Den Katolske Kirke i Danmark: Czeslaw Kozon, biskop siden 1995
 Metodistkirken: Christian Alsted, biskop for Norden og Baĺtikum siden 2009 med kontor i København

Referencer

Se også
 Bisperække (oversigt over biskopperne gennem tiderne i Danmark)
 Ærkebiskop
 Religion

Kirkelige titler
 
Protestantisme
Folkekirken
Titler i Rangfølgens klasse 2
990'erne

Århundreder: 9. århundrede – 10. århundrede – 11. århundrede 

Årtier: 940'erne 950'erne 960'erne 970'erne 980'erne – 990'erne – 1000'erne 1010'erne 1020'erne 1030'erne 1040'erne 

År: 990 991 992 993 994 995 996 997 998 999

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
980'erne

Århundreder: 9. århundrede – 10. århundrede – 11. århundrede 

Årtier: 930'erne 940'erne 950'erne 960'erne 970'erne – 980'erne – 990'erne 1000'erne 1010'erne 1020'erne 1030'erne 

År: 980 981 982 983 984 985 986 987 988 989

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
970'erne

Århundreder: 9. århundrede – 10. århundrede – 11. århundrede 

Årtier: 920'erne 930'erne 940'erne 950'erne 960'erne – 970'erne – 980'erne 990'erne 1000'erne 1010'erne 1020'erne 

År: 970 971 972 973 974 975 976 977 978 979

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
960'erne

Århundreder: 9. århundrede – 10. århundrede – 11. århundrede 

Årtier: 910'erne 920'erne 930'erne 940'erne 950'erne – 960'erne – 970'erne 980'erne 990'erne 1000'erne 1010'erne 

År: 960 961 962 963 964 965 966 967 968 969

Begivenheder 
 Den danske konge Harald Blåtand lader sig døbe, og antager dermed kristendommen.

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
950'erne

Århundreder: 9. århundrede – 10. århundrede – 11. århundrede 

Årtier: 900'erne 910'erne 920'erne 930'erne 940'erne – 950'erne – 960'erne 970'erne 980'erne 990'erne 1000'erne 

År: 950 951 952 953 954 955 956 957 958 959

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
940'erne

Århundreder: 9. århundrede – 10. århundrede – 11. århundrede 

Årtier: 890'erne 900'erne 910'erne 920'erne 930'erne – 940'erne – 950'erne 960'erne 970'erne 980'erne 990'erne 

År: 940 941 942 943 944 945 946 947 948 949

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
930'erne

Århundreder: 9. århundrede – 10. århundrede – 11. århundrede 

Årtier: 880'erne 890'erne 900'erne 910'erne 920'erne – 930'erne – 940'erne 950'erne 960'erne 970'erne 980'erne 

År: 930 931 932 933 934 935 936 937 938 939

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
920'erne

Århundreder: 9. århundrede – 10. århundrede – 11. århundrede 

Årtier: 870'erne 880'erne 890'erne 900'erne 910'erne – 920'erne – 930'erne 940'erne 950'erne 960'erne 970'erne 

År: 920 921 922 923 924 925 926 927 928 929

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
910'erne

Århundreder: 9. århundrede – 10. århundrede – 11. århundrede 

Årtier: 860'erne 870'erne 880'erne 890'erne 900'erne – 910'erne – 920'erne 930'erne 940'erne 950'erne 960'erne 

År: 910 911 912 913 914 915 916 917 918 919

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
900'erne

Århundreder: 9. århundrede – 10. århundrede – 11. århundrede 

Årtier: 850'erne 860'erne 870'erne 880'erne 890'erne – 900'erne – 910'erne 920'erne 930'erne 940'erne 950'erne 

År: 900 901 902 903 904 905 906 907 908 909

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
890'erne

Århundreder: 8. århundrede – 9. århundrede – 10. århundrede 

Årtier: 840'erne 850'erne 860'erne 870'erne 880'erne – 890'erne – 900'erne 910'erne 920'erne 930'erne 940'erne 

År: 890 891 892 893 894 895 896 897 898 899

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1095

Konge i Danmark: Oluf Hunger 1086-1095 og Erik Ejegod 1095-1103

Se også 1095 (tal)

Begivenheder 
 27. november - på kirkemødet i Clermont opfordrer pave Urban II til det første korstog under parolen: "Gud vil det". Han lover syndsforladelse til alle, som dør for sagen.
 Erik Ejegod bliver konge i Danmark

Født

Dødsfald 
 Oluf 1. Hunger

Eksterne henvisninger 

95
Sten (flertydig)

Sten har flere betydninger:

 Sten – er et mindre stykke fast geologisk materiale
 Sten (drengenavn) – er et dansk drengenavn
 Sten (vejfyld) – er vejfyld med en kornstørrelse større end ral
 Sten (eksperimentalfilm) – dansk eksperimentalfilm fra 1982 instrueret af Lejf Marcussen.

Se også
 Marksten – sten som forekommer på marker i en ofte uendelig strøm.
 Sten, papir, saks – et håndspil for to personer
 Stenalder – den periode, hvor sten var det mest avancerede materiale til redskaber og våben