alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Refraktion

Bølgefænomener (f.eks. lyd- eller lys-bølger) bevæger sig med en hastighed der afhænger af det medium, bølgerne færdes i. Bevæger en plan bølge sig fra et område med én udbredelseshastighed til et andet område med en anden udbredelseshastighed, ændres bølgens udbredelsesretning som følge af et fænomen der kaldes refraktion eller brydning.

Lysets brydning i glas, vand og andre gennemsigtige stoffer er et eksempel på refraktion: Fordi lyset bevæger sig godt 30 % langsommere i glas end i den omgivende luft, tvinges det til at ændre retning når det rammer grænsefladen mellem glas og luft.

Refraktion i en grænseflade 

Til højre er vist situationen omkring en skarp grænseflade (vandret sort streg) mellem to regioner (gul og blå) med hver sin udbredelseshastighed for nogle plane bølger (striber i baggrundsmønsteret), som ankommer i en vis vinkel θ1 i forhold til normalretningen (lodret stiplet linje). På den anden side af grænsen bevarer bølgerne deres frekvens, men da udbredelseshastigheden er mindsket, bliver bølgernes længde tilsvarende mindre. For at få bølgetoppe og -dale til at passe sammen i grænsefladen, må bølgerne ændre retning, så de forlader denne i en ny vinkel θ2.
Kender man det såkaldte brydningsindeks på hver sin side af grænsefladen, kan der beregnes fra θ1 og til θ2 - eller omvendt.

Refraktion i gradienter 
I andre situationer sker ændringen i bølgernes udbredelseshastighed ikke skarpt hen over en veldefineret grænseflade, men gradvist gennem en vis "tykkelse" af det medie bølgerne bevæger sig i. I disse situationer afbøjes bølgernes bevægelsesretning gradvist, så bølgefronten følger en krum kurve. Eksempler på dette er: 
 Jordens undergrund, hvor varierende tryk og tætheder giver anledning til forskellige udbredelseshastigheder for jordskælvsbølger i forskellige dybder.
 Lydbølger i havet, hvis udbredelseshastighed bl.a. afhænger af vandtemperaturen.
 Lysbølger gennem luft med varierende temperatur: De såkaldte "luftspejlinger" skyldes lysbølger der afbøjes af luft med stærkt varierende temperatur, og deraf varierende brydningsindeks.

Intern refleksion 
Hvis bølgerne bevæger sig fra et område med lav udbredelseshastighed til et område med større udbredelseshastighed, vil der være en vis grænsevinkel, den såkaldte kritiske vinkel: Bliver θ1 større end denne vinkel (sin-1n, hvor n er brydningsindekset over grænsefladen), afbøjes bølgerne ikke ved refraktion, men kastes derimod tilbage ved det der kaldes for intern refleksion. I denne situation fungerer grænsefladen som et "spejl", som sender bølgerne tilbage ind i de medie de kom fra. Dette fænomen betegnes også for totalreflektion, og bliver bl.a. anvendt i lysledere.

Intern henvisning 
 Refraktiv kirurgi
 Øjet
 Optisk prisme
 Optisk linse
 Brydningsindeks

Ekstern henvisning 

 java

Optik
Refugium

Ordet refugium har flere betydninger
Refugium (økologi)
Refugium (tilflugtssted) - se sted hvor man kan søge hvile, åndelig hjælp eller arbejdsro
Af fransk refuge = "tilflugtssted". Asyl eller andagtssted.
Regent

En regent er en fyrste, der regerer et land. I snævrere forstand kan "regent" også være synonymt med rigsforstander, altså en person, der regerer på vegne af monarken, hvis denne (kort- eller langvarigt) er forhindret, for eksempel hvis monarken er mindreårig, bortrejst eller sindssyg. I almindelighed vil et regentskab i første række blive varetaget af en tronfølger, og i de tilfælde kan betegnelsen kronprinsregent også ses benyttet.

Se også 

Kongerækken (Danmark)
Kongerække (Storbritannien)
Sveriges regenter
Norges regenter
Tysk-romerske kejsere (800-1918)
Frankiske konger (410-987)
Franske regenter (Vestfrankiske 843-987 og franske 987-1870)
Østrigs regenter (976-1835)
Russiske zarer (1547-1917)

 
 
!
Regering

En regering er den udøvende magt i et land. Ifølge Danmarks Riges Grundlov består regeringen i Danmark af kongen eller dronningen og ministrene. I almindelig sprogbrug består regeringen af ministrene med statsministeren som politisk leder. 

I et demokratisk land med parlamentarisme skal regeringen have flertal i landets parlament – eller i hvert fald ikke have et flertal imod sig. De partier i parlamentet som har ministre i en regering, kaldes regeringspartier. Hvis regeringspartierne selv har flertallet i parlamentet, er det en flertalsregering. Hvis regeringspartierne også behøver stemmer fra andre partier for at opnå et parlamentsflertal, er det en mindretalsregering. De partier som hjælper en mindretalsregering til at opnå flertal, kaldes regeringens parlamentariske grundlag, eller støttepartier.

Se også 

 Danmarks regeringer
 Forretningsministerium
 Samlingsregering
 Folketinget
 Algoritmestyre

Politisk ledelse
Reggae

Reggae er en rytmisk musikgenre udviklet i Jamaica sidst i 1960'erne primært fra ska og rocksteady. 
Reggae rummer roots reggae, dub og dancehall, som begyndte i 1970'erne. Musikken karakteriseres rytmisk ved et underbetonet ét-slag og kraftig betonede to- og fire-slag. Ofte er der i Reggae en slag/markering på mellemslagene som fx 1 og 2 og 3. Reggae er ofte tæt forbundet med rastafarireligionen, men reggae  handler om andet end Jah. Det kan f.eks. være imod penge.

Oprindelse 
Reggaes oprindelse er bl.a. i traditionel afrikansk musik, caribisk musik og amerikansk rhythm and blues

Reggaens største navn er Bob Marley, men andre kendte reggae-musikere er Sean Paul, Barrington Levy, Prince Buster, Buju Banton, Burning Spear, Mad Professor, Shabba Ranks, Ras Michael, Shaggy og Peter Tosh. 

Af danske navne kan Tredie Tilstand, Bass and Trouble, Slo Down og Bliglad nævnes, ligesom Natasja, Lil' Kaka, Gnags, Tøsedrengene, Blunt, Bikstok Røgsystem og Von Dü i høj grad er inspireret af reggae.

Eksterne henvisninger 

Musikgenrer
 
Verdensmusik
Caribisk musik
Regiment

Regiment (: regimentum for ledelse) er en hærafdeling, ledet af en oberst. Regimenter er specialiserede i én våbenart og i monarkier kan de oftest føre deres historie hundreder af år tilbage i tiden (f.eks. kolonikrige, napoleonskrigene, krimkrigen, boerkrigen, 1. og 2. verdenskrig).

Tidligere betalte baroner og grever ikke skat til kongen. I stedet for finansierede de et regiment med dem selv som leder. I tilfælde af krig stod adelsmanden til rådighed for kongen med sit regiment. Normalt var det infanterister, men rige adelsmænd kunne opstille kavaleriregimenter.
  
Under den Amerikanske Borgerkrig opstillede de enkelte delstater nummererede infanteri-, kavaleri- og artilleriregimenter á 1.000 mand. De eksisterede i 3 måneder ad gangen i starten af krigen, men efterhånden eksisterede de i 3 år ad gangen. De overlevende fik udbetalt en bonus og kunne lade sig indrullere i nye regimenter. Erfarne folk med West Point-eksamen blev foretrukket som regimentschefer. Infanteriregimenterne var opdelt i 10 kompagnier (benævnt Able-Baker-..-King, da J var udeladt), kavaleriregimenterne var opdelt i 10 eskadroner (samme benævnelse) og artilleriregimenterne i 12 batterier (benævnt Able-Baker..-Mike).

I Danmark er et regiment en administrativ enhed og hører hjemme på en eller flere kaserner. Regimentet kan uddanne én eller flere bataljoner. Bataljonerne indgår i brigader. I fredstid kan der være en enkelt bataljon, men i krigstid kan det samme regiment have 5-6 bataljoner spredt rundt i hele verden (f.eks. det britiske Black Watch-regiment i Aldershot der i 1944 havde 6. bataljon i Italien, 2. i Burma og 1., 5. og 7. i Normandiet samt en bataljon i tyske krigsfangelejre siden 1940). Under 1. verdenskrig blev hele bataljoner udslettet (ca. 8.000 faldne), men de ti numre blev genbrugt, svarende til 25 bataljoner.

Danske regimenter

Nuværende regimenter 
Den Kongelige Livgarde
Gardehusarregimentet
Ingeniørregimentet
Jydske Dragonregiment 
Føringsstøtteregimentet
Trænregimentet
Slesvigske Fodregiment
Danske Artilleriregiment

Historiske regimenter 
Dronningens Livregiment nedlagt i forbindelse med forsvarsforliget 2000-2004
Kongens Jyske Fodregiment
Prinsens Livregiment sammenlagt med Jyske Dragon Regiment 1. september 2005
Sjællandske Livregiment sammenlagt med Gardehusarregimentet i 2001
Slesvigske Fodregiment nedlagt i forbindelse med forsvarsforliget 2000-2004

Kilder/henvisninger 

Militære enheder
Regina

Regina har flere betydninger:

 Regina (Canada) – hovedstaden i den canadiske provins Saskatchewan
 Dronning – regina er latinsk for dronning.
 Regina (konkubine) – (født ca. 780) var en af Karl den Stores konkubiner
 Regina (navn) – et pigenavn
 Regina (sanger) (født Irena Jalšovec 1965) – en slovensk sanger, kendt for deltagelse i Eurovision Song Contest i 1996
 Regina (band) – et bosnisk band
 Regina (biograf i Aarhus) - biograf i Aarhus
Regissør

Regissøren er en teaterfunktionær, der sørger for, at rekvisitter, kulisser og kostumer er i orden. I udlandet er regissøren en sceneinstruktør.

Teater
Register

Register har flere betydninger:

 Register (cpu) – noget af en CPU's interne arbejdshukommelse.
 Register (indeks) – et indeks, en liste, database eller en fortegnelse.
 Register (orgel) – en stemme på et orgel.
 Register (toneleje) – et toneleje, stemmeleje eller et frekvensområde.
 Register (sprogvidenskab) - i sociolingvistik en stil taleren (bevidst eller ubevidst) gør brug af, som f.eks. højtideligt, uformelt eller familiært.
 The Register – en britisk netavis
Mineralrige

Mineralriget (Regnum Minerale) består af det uorganiske, knyttet til sten og jord. Begrebet supplerede tidligere dyreriget og planteriget. I ældre tid inddeltes verden i mineralsk, animalsk, vegetabilsk og æterisk.

I moderne videnskab bruges dette begreb ikke. Og de to riger dyreriget og planteriget er blevet udvidet med flere andre, f.eks. Svampe da det har vist sig at svampe hverken er planter eller dyr, men faktisk nærmere beslægtede med dyr end med planter. Ud over de 5 eller flere riger opdeles det levende nu også i domæner, se Eukaryoter og Domæne.

Mineralia:
 Mineraler – naturligt forekommende kemiske forbindelser, der er faste ved 25 °C..
 Grundstoffer – mineraler, bestående af ét grundstof.
 Metaller – f.eks. guld.
 Metalloider – f.eks. antimon.
 Ikke-metaller – f.eks. diamant.
 Sulfater – SO4 m.fl. indgår i mineralet.
 Sulfater – f.eks. gips.
 Chromater – f.eks. crocoit.
 Molybdater – f.eks. wulfenit.
 Wolframater – f.eks. scheelit.
 Sulfider – svovlforbindelser m.fl., ikke dækket af ovenstående.
 Sulfider – f,eks. narreguld.
 Tellurider – f.eks. sylvanit.
 Arsenider – f.eks. skutterudit.
 Karbonater – CO3 m.fl. indgår i mineralet.
 Karbonater – f.eks. kalcit.
 Nitrater.
 Borater – f.eks. boraks.
 Fosfater – PO4 m.fl. indgår i mineralet.
 Fosfater – f.eks. apatit.
 Arsenater – f.eks. annabergit.
 Vanadater – f.eks. olivenit.
 Halider – halogenider, udfældet i vand.
 Klorider – f.eks. køkkensalt.
 Flouorider – f.eks. flusspat.
 Silikater – SiO2 indgår i mineralet, 80% af jordskorpen.
 Nesosilikater – f.eks. olivin.
 Sorosilikater – f.eks. epidot.
 Cyclosilikater – f.eks. beryl.
 Inosilikater – f.eks. amfibol.
 Phyllosilikater – f.eks. glimmer.
 Tectosilikater – f.eks. kvarts. 
 Oxider og hydroxider – restgruppe.
 Oxider – f.eks. hæmatit.
 Hydroxider – f.eks. goethit.
 Bjergarter – fysisk samling af mineraler.
 Magmatiske – dannet ved størkning af magma/lava.
 Sure – f.eks. granit.
 Intermediære – f.eks. andesit.
 Basiske – f.eks. basalt.
 Ultrabasiske – peridotit.
 Metamorfe – bjergarter omdannet ved højt tryk og eller temperatur, uden opsmeltning.
 Regional metamorfe – stort, ikke-retningsbestemt tryk, f.eks. gnejs.
 Dynamisk metamorfe – stort, retningsbestemt tryk, f.eks. skifer.
 Kontaktmetamorfe – lokal opvarmning, mindre tryk, f.eks. hornfels.
 Hydrotermalt metamorfe – metasomatose – fluider tilfører og fjerner stoffer.
 Sedimentære – bjergarter dannet ved sammenkitning ved relativ lav temperatur/tryk.
 Klastiske – f.eks. sandsten.
 Kemiske – f.eks. stensalt.
 Biogene – f.eks. stenkul.
 Meteoritter
 Stenmeteoritter.
 Kulchondritter.
 Jernmeteoritter.

Mineraler
Reichsmark

Reichsmark var den officielle møntfod i Tyskland 1924-48. Der skulle 100 Reichspfennig til en Reichmark.

Reichsmark afløste den 30. august 1924 Rentenmark som lovligt betalingsmiddel i forholdet 1:1. Pengesedler lydende på Rentenmark forblev dog i omløb indtil 1948.

Pengesedler

Eksterne henvisinger 

Tysklands historie
Historiske møntenheder
Reinkarnation

Reinkarnation er et begreb indenfor en række religioner og filosofier. Det betegner den opfattelse, at et menneskes sjæl forlader legemet efter døden og genfødes (reinkarneres) i et nyt legeme.  Troen på reinkarnation er stigende over hele den vestlige verden, og et voksende antal danskere accepterer reinkarnation. Ifølge den danske værdiundersøgelse tror 24 procent af danskerne således på reinkarnation, mens 39 procent i almindelighed tror på et liv efter døden .

Reinkarnation i filosofi, religion og spiritualitet

Vestlig filosofi 
Tanken om reinkarnation er blandt andet fremtrædende hos den græske filosof Platon. I nyere tid findes tanken blandt andet hos den danske filosof Martinus, der var fortaler for reinkarnation.

Hinduisme 
Tanken om reinkarnation findes heriblandt i verdensreligionen hinduisme. Til reinkarnations-begrebet hører også erfaringen om sjælevandring: genfødsel efter døden til et nyt liv på jorden.

Buddhisme 
I Theravada-buddhisme skelnes mellem reinkarnation og genfødsel. Reinkarnation, hævdes det, er betinget af en evig, uforanderlig sjæl, som kan vandre fra ét legeme til et andet. Da en sådan sjæl ikke findes, er troen på reinkarnation forfejlet. I stedet tales om genfødsel som et fænomen hvor karma (handlinger) fra et tidligere liv giver aftryk på det nye liv. Der er altså tale om en upersonlig proces.

I den tibetanske buddhisme spiller reinkarnation den særlige rolle, at ledere som Dalai Lama og Panchen Lama efterfølges af deres næste inkarnation. Valget kan være dybt politisk, og den nuværende Dalai Lama har således meddelt, at han ikke agter at lade sig genføde i Tibet, så længe det er under kinesisk kontrol. Folkerepublikken Kina har omvendt besluttet at forbyde reinkarnation uden statsgodkendelse.

I Danmark 
Accepten af reinkarnation er stærkt voksende i Danmark, og ifølge den store danske værdiundersøgelse fra 2017 tror 24 procent af danskerne på reinkarnation. Danskernes voksende tro på reinkarnation er især inspireret af østlig spiritualitet, men også den danske filosof Martinus talte for reinkarnation. Ifølge Martinus er alle levende væsener er under udvikling fra lave mod høje former for tilværelse, og det sker gennem reinkarnation. Også ifølge det etisk, religiøse og filosofiske værk Vandrer mod Lyset! er reinkarnation en realitet, indstiftet af Gud.

Litteratur 

 Campbell, Douglas R. "Plato's Theory of Reincarnation: Eschatology and Natural Philosophy," Review of Metaphysics 75 (4): 643–665. 2022.

 Harvey, Peter (2012). An Introduction to Buddhism: Teachings, History and Practices. Cambridge University Press
 Martinus (1950): Hinsides dødsfrygten. Mi

Noter 

Buddhisme
Spiritualitet
Østerlandsk filosofi
Efterliv
ReiserFS

ReiserFS er i computerterminologi et filsystem, som er udviklet af et udviklerhold hos firmaet Namesys under ledelse af Hans Reiser. I forhold til andre filsystemer udmærker ReiserFS sig bl.a. ved at være meget hurtigt til at håndtere små filer under 4KB (I forhold til Ext2 og Ext3 ser man her typisk en hastighedsforøgelse på op imod en faktor 10-15). Det er specielt brugbart på mange Internet-relaterede systemer hvor man typisk behandler mange små filer. Det kunne for eksempel være programmer som arbejder med systemer som Usenet, E-mail eller WWW.

Derudover indeholder det ligesom Ext3 en journal over ændringer der skal foretages i systemet, således at filsystemet er tolerant overfor fejl der måtte opstå ved strømsvigt.

Kritik 

Der hersker en del kritik af ReiserFS i branchen. Det primære problem er, at unlink-operationer (sletning) ikke foregår synkront. Det kan give problemer med fillåse, således at der kan opstå race conditions. Sekundært er et andet problem, at der ikke findes værktøjer til at udføre defragmentering af filsystemet. Det problem vil dog blive løst implicit i version fire af filsystemet, da man her planlægger at implementere en repacker til at håndtere netop dette problem.

Reiser4 
Der er blevet lavet en efterfølger til ReiserFS (også kaldet version 3), under navnet Reiser4. Det nye filsystem er endnu ikke særlig stabilt, og det er da heller ikke med i mainline-kernen (vanilla). Udviklingen er gået lidt i stå efter at Namesys grundlægger Hans Reiser 28. april 2008 blev dømt for drabet på sin kone.

Ekstern henvisning 
 Hjemmeside for ReiserFS

Filsystemer
Rekreation

Rekreation (lat.recreare at genskabe) betyder at komme til kræfter, -hvile sig og -holde fri.

Eksempelvis er det efter et svært sygdomsforløb ofte gavnligt at gå på rekreation, i en kortere eller længere periode, for at opbygge og genskabe det psykiske- og fysiske helbred og kræfter.

Befolkningerne i højtudviklede og velhavende lande lever ofte et stillesiddende- og stresset liv, forårsaget af den højt udviklede teknologi, som virker aflastende på fysisk udfoldelse samt foranlediger forøgede krav på arbejdsmarkedet. Som modvægt rekreerer man sig i mange tilfælde med fritidsaktiviteter, som afviger fra daglige gøremål, i form af rejser, underholdning, fysiske aktiviteter o.a., med det formål at genskabe psykisk-, mental- og fysisk stabilitet.
Rektangel

Et rektangel er en plan firkant, hvori modstående sider er lige lange, og alle fire vinkler er rette (90°). Firkanten på illustrationen til højre er et rektangel; bemærk at de røde hjørner der er indtegnet, blot symboliserer at hjørnerne danner rette vinkler; de er ikke en del af selve rektanglet.

Areal, omkreds m.v. 
For et rektangel der som vist på illustrationen har har bredden  og højden  kan man beregne:
 Arealet  som 
 Omkredsen  som 
 Diagonalerne har begge længden  (Pythagoras' sætning)

Se også 
 Hvis  kaldes rektanglet et kvadrat
 Et rektangel er et specialtilfælde af et parallelogram og et trapez
 Rombe
 Cirkel
 Kasse

Polygoner
Rektor

En rektor er leder af en højere læreanstalt, typisk et gymnasium eller en videregående uddannelsesinstitution som fx et universitet.
Vicerektor kaldes på gymnasier m.m. ledende inspektor eller i ældre tid konrektor.

Konrektor/prorektor 
En konrektor var i tidligere tid en medforstander ved en (lærd) skole, men anvendtes også som embedstitel for den lærer, som i rang fulgte umiddelbart efter rektor. I dag kaldes stedfortræder for rektor ved danske universiteter "prorektor".

Se også 
 Uddannelse

Kilder/henvisninger 

 
Stillingsbetegnelser inden for uddannelse
Rekviem

Et rekviem er en romersk-katolsk sjælemesse for de døde (missa pro defunctis), ofte stavet requiem (latin: requies, hvile) efter de latinske indledningsord "Requiem æternam dona eis, Domine, et lux perpetua luceat eis" ("Herre, giv dem den evige hvile, og lad det evige lys skinne på dem"). Messen kan også anvendes ved begravelser.

Rekviem er også den musikalske genre, der har dele af denne messe (eller lignende tekster) som tekstgrundlag. Særlig kendt er den middelalderlige Dies irae antagelig komponeret af Thomas af Celano. Enkelte kompositioner af karakter som sørgemusik er skrevet til andre tekster.

Messeled 
 Introitus
 Requiem aeternam ...
 Kyrie eleison
 Graduale
 Requiem
 Tractus
 Absolve, Domine
 Sekvens
 Dies irae
 Offertorium
 Domine, Jesu Christe
 Sanctus
 Agnus Dei
 Communio
 Lux aeterna

Opstilling og gruppering kan diskuteres. Her efter Peter Ryom; Romersk ritus 1570-1969.

Musik

Tidlig musik

Komponister 

Mange komponister har lagt musik til teksten. Heraf tæller blandt andet G.P. de Palestrina, Giuseppe Verdi, Gabriel Fauré, Hector Berlioz, Krzysztof Penderecki, Benjamin Britten, György Ligeti og Wolfgang Amadeus Mozart, hvor sidstnævnte nok må siges at være det mest kendte.

Se også 
Allesjælesdag

Litteratur 
Peter Ryom: Kirkemusikleksikon 2002, s. 164ff. og 198ff., 

Romerskkatolske kirke
Kompositionsformer
Kirkemusik
Rekyl

Rekyl er en betegnelse for det tilbagestød (impuls), der opstår ved affyring af skydevåben. Nogle våben anvender dette som kraft til genladning – (se rekylgevær). Via våbenkolben fordeles rekylet over en større del af overkroppen.

Der er længe forsket i at mindske våbens rekyl. Dette skyldes, at tilbagestødet øger risikoen for, at våbnets sigte rykker sig mellem skuddene. Mindre stød vil derfor være i stand til at øge træfsikkerheden.

Skydevåben
Rekylgevær

Et rekylgevær er et selvladende let maskingevær, der lader ved hjælp af rekylets tryk mod bundstykket. 

Et rekylgevær står i modsætning til et gasgevær.

Skydevåben
Relief

Relief (fransk, italiensk rilievo af latin rilevum eller relevatum, ophøjet) er et plastisk arbejde på en fast baggrund, enten figurlig fremstilling eller ornament.

Materialet kan være ler, gips, sten eller metal, og alt efter stoffets art kan relieffet være modeleret, hugget, drevet eller støbt. Man skelner mellem høj- eller hautrelief, hvor figurerne træder frem fra fladen med mere end halvdelen af deres legemsform, halv-, mezzo- eller demirelief, hvor skikkelserne er halvrunde, og flad- eller basrelief, hvor mindre end halvdelen af figurernes volumen hæver sig fra baggrunden. I reglen udsondres demirelieffet ikke som en særlig gruppe, men regnes for basrelief. Et enkelt relief repræsenterer ofte to eller alle tre arter, idet figurerne kan være udarbejdede i forskellige planer for at frembringe dybdevirkning i figurgrupperne. Undertiden, især i renæssancen, har man tilladt sig at bryde baggrundsplanet ved et perspektivisk tegnet landskab eller interiør.

Som speciel afart kan nævnes det oldægyptiske hulrelief (græsk koilanaglyf), hvis figurer vel er udarbejdede i ganske lavt basrelief, men ligger i svage fordybninger, hvis omrids følger figurkonturerne. En anden varietet, der f.eks. forekommer i romansk kunst, karakteriseres ved, at selve figurerne følger en enkel, plan flade, parallel med og kun svagt hævet fra baggrunden, og at deres detaljer vises ved fordybede linjer, ligesom i billedstokke til træsnit, "fladsnit" eller "sletrelief".

Se også 

 Hautrelief – relief med høj prægning
 Assyriske paladsrelieffer

Kilder/henvisninger 

Kunst
Blindhed
Relikt

Relikt (af latin relictus = "det efterladte") bruges om rester af tidligere plante- eller dyreliv. Det kan så være enkelte arter, eller det kan være hele plantesamfund, som er bevaret i små, klimatiske lommer, hvor nichebetingelserne gør deres overlevelse mulig.

Reliktarter eller -samfund er meget sårbare, da de små populationer kun rummer en lille brøkdel af artens eller samfundets genetiske eller økologiske tilpasningsevne.

Økologi
Relæ

Et mekanisk relæ eller blot relæ er en elektrisk komponent. Et relæ fungerer som en elektrisk styret kontakt eller omskifter. Ordet relæ benyttes også om en overordnet teknisk installation, der videresender et signal (f.eks. relæstation, der ofte benyttes om en repeater).

Relæet er opfundet af Joseph Henry i 1835.

Virkemåde 

Et relæ består af en elektromagnet (solenoide), et anker og et større eller mindre antal kontakter.

Når der sendes elektrisk strøm gennem elektromagnetens vikling, tiltrækkes den ene side af ankeret af magnetfeltet. Ankeret er ophængt, så det samtidig skubber til midter-benet i et eller flere kontaktsæt, som derved skifter stilling.
Når strømmen afbrydes, skubber fjedervirkningen i midter-benet ankeret tilbage i udgangsstillingen. Mange relæer har en ekstra fjeder til at trække ankeret tilbage, når kontaktsættet ikke kan give fjederkraft nok.

Anvendelse 
Et relæ bruges til:
 At styre en højspændingskreds med et lavspændingssignal.
 At isolere styrekredsen fra den styrede kreds, når de har forskellig potential, for eksempel når en enhed forsynet fra lysnettet, styres fra en lavspændingskontakt.
 At udføre logiske funktioner. For eksempel er en boolsk AND (og)-funktion lavet ved, at forbinde relækontakter i serie, i OR (eller)-funktionen er kontakterne forbundet parallel. På grund af deres opførsel ved fejl, sammenlignet med en halvleder, bruges de ofte i sikkerhedskritisk logik, som kontrolpanelene på maskiner til håndtering af radioaktiv affald.
 Til at lave lyde. Et relæ kan laves om til en buzzer ved at serieforbinde spolen med en normalt lukket kontakt. Når der tilføres en spænding til relæet, åbnes kontakten, der leverer spænding til spolen, og kontakten falder derfor tilbage til udgangspositionen. Cyklusen gentager sig selv, så længe der tilføres spænding, og relæet afgiver en hørbar frekvens. Det anvendes bl.a. til bilers horn. Det kan blive forbedret yderligere til en elektrisk klokke ved at forlænge den bevægende kontakt, så den kan ramme en klokke. 

Hvor større spændinger/strømme skal styres, bruges en kontaktor.

Nummerering af tilslutninger 
Der er ingen regler for hvordan relæspolens tilslutninger nummereres, ofte bruges A1 og A2, eller + og -.
Kontakternes tilslutninger nummereres med tocifrede tal, det første ciffer er placeringscifferet, der viser kontaktens placering på relæet, normalt begyndes fra venstre med kontakt nr. 1.
Andet ciffer er funktionscifferet, og angiver hvilken funktion den enkelte kontakt har. En almindelig brydekontakt har numrene 1 og 2, og en sluttekontakt har numrene 3 og 4, hvor det ulige tal vendes mod forsyningen.
Dvs. at f.eks. tilslutning nr. 33 sidder på kontakt nr. 3 i sættet og er en sluttekontakt.

Ved relæer monteret i sokkel er det soklens nummerering, der følges, og derfor ikke foranstående retningslinjer.

Elektrisk symbol 
I el-dokumentation nummereres relæet med et K efterfulgt af et tal, eks. K1.

Se også 
 Reed-relæ
 Optokobler
 Tidsrelæ
 Kip-relæ
 Remanensrelæ
 Polariseret relæ
 Termistorrelæ
 Fejlstrømsrelæ / fejlstrømsafbryder
 El-dokumentation



 
Kontakter og omskiftere
Elektromekaniske komponenter
Elektromagnetiske komponenter
Transducere
Rem

Rem eller REM har flere betydninger: 

 Rapid Eye Movement – den hurtige bevægelse med øjnene som forekommer under søvnen, når personen drømmer
 Rem (bælte) – en strimmel af læder eller lignende med en låse/spænde anordning i den ene ende
 Rem (bygningsdel) – en bjælke, hvor tagets spær ligger an på langs ydermurene
 Rem (enhed) – en forældet måleenhed for ioniserende stråling
 REM (film) – dansk kortfilm fra 2014 instrueret af Vincent Larsen

Se også
 R.E.M. – et amerikansk rockband
Remedium

Remedium er et ord der stammer fra latin, som generelt kan betegne et hvilken som helst redskab eller lægemiddel. Mere specifikt betegner det en mønts lovlige afvigelse fra dennes fastsatte middelvægt. Dette mål blev brugt af middelalderens møntmestre.

Kilder/henvisninger 
 Møntordbog 
 http://ordnet.dk/ods

 
Numismatik
Remis

I skak er en remis et resultat af et spil, der ender i en uafgjort. Normalt er en remis et halvt point hver for begge spillere i turneringer, mens en vundet parti giver et point til vinderen og intet til taberen.

I de fleste situationer sker et remis, når det ser ud til, at ingen af siderne vil vinde. Remiser er kodificeret ved forskellige skakregler, inklusive pat (hvor en spiller ikke kan foretage sig nogen legale træk, og ikke står i skak), trækgentagelse (når den samme stilling optræder tre gange og den samme spiller skal trække) og halvtredstræksreglen (når de seneste halvtreds på hinanden følgende træk foretaget af begge spillere ikke resulterer i erobring af materiale eller flytning af bønder). En remis kan også ske hvis ingen af spiller har nok materiale til at stille sin modstander skakmat eller når der ikke findes en sekvens af legale træk, der kan føre til skakmat. Eller når en spiller kun har kongen tilbage og rykker ti træk.

Medmindre specifikke turneringsregler forbyder det, kan spillerne aftale remis på hvilket som helst tidspunkt. Etiske betragtninger kan gøre remis ualmindelig i situationer, når mindst en af spillerne har en fornuftig chance for at vinde. Foreksempel kan en remis blive kaldt efter et træk eller to, men det vil givetvis blive betragtet som usportsligt.

Indtil 1867 blev turneringsspil, der endte i remis, spillet om.  Turneringen i Paris i 1867 havde så mange remiset, der skulle spilles igen, at det gav organisatoriske problemer. I 1868 besluttede British Chess Association at givet et halv point til hver spiller i stedet for at genspille partiet.

Referencer 

Skak
Remise

Remise (af fransk remettre "sætte tilbage") har flere betydninger:

 Vildtremise – en lille plantage med buske og træer, hvor vildtet kan gemme sig

Vognhal, endestation
 Jernbaneremise 
 Lokomotivremise
 Motorvognsremise
 Sporvognsremise

Se også
 Fægtning – hvor remise er gentagelse af angreb, uden at hånden trækkes tilbage
 Skak – hvor udtrykket "remis" har samme etymologi
Remonstrere

At remonstrere (latin remonstrare : vise tilbage) betyder at gøre forestilling, protestere, advare eller vægre sig. Begrebet remonstration anvendes i den juridiske disciplin, forvaltningsret; foruden i kirkesamfund.

Forvaltningsret 
Inden for jura og forvaltning bruges remonstration i betydningen genoptagelse eller genvurdering af en sag. For eksempel i sagsbehandling i socialforvaltningen. Remonstration forekommer især, hvis der er opstået nye oplysninger i en forvaltningsretlig sag.

{{citat|...3. Genvurdering. For afgørelser truffet den 1. juli 2001 og frem har Arbejdsskadestyrelsen pligt til at genvurdere (remonstrere) sine afgørelser, når der modtages en rettidig klage. Genvurderingen skal ske inden 4 uger efter modtagelsen af klagen.|(Lovens § 55, stk. 7-9, Arbejdsskadestyrelsens vejledning af 4/11 2003)}}

 Kirkesamfund 
Remonstrant i denne betydning af tilbagevise drejer det sig om et protestantisk kirkesamfund med menigheder i Nederlandene og i Frederiksstad i Slesvig-Holsten. De tilbageviste calvinistiske forestillinger om prædestination (livets forudbestemmelse). Remonstrantse Broederschap blev dannet i 1619.

 Referencer 

 Eksterne henvisninger 
 Social jura 
 Arbejdsskadestyrelsen 
 Trossamfundet:
 Remonstranten.org, Remonstrantse Broederschap'' 
 the Remonstrant Brotherhood – a Community of Faith 
 Kort historisk rids 
Kirkesamfund
Jura
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Forvaltningsret
Offentlig forvaltning
Renoir

Renoir er et efternavn som blandt andet følgende personer bærer:

 Filminstruktøren Jean Renoir.
 Maleren Pierre-Auguste Renoir.
Renovation

Renovation dækker lidt bredere end affald, idet renovation også omfatter de materialer der anvendes til recirkulering. Det er bl.a. materialer som pap, glas, papir, jern, rent affaldstræ og rent affaldsgips.
Flere og flere produkter kan efterhånden genanvendes direkte eller med en mindre forarbejdningsproces, til gavn for miljø og produktionsomkostninger.

En særlig form for renovation er natrenovation, et begreb, som dækkede natmændenes virkefelt. De kom nemlig om natten og hentede folks latrin. Dette er det samme som fækalier. Denne opgave løses nu ved hjælp af moderne kloaksystemer.

Se også 
 Genbrugsplads
 Skrot
 Dagrenovation 
 Natrenovation 

Forurening
Recirkulering
Miljø og samfund
Replik

Replik betyder flere ting:

 Svar, gensvar.
 Skuespillerytring i et teaterstykke eller en film. Samlet antal replikker kaldes dialog
 Sagsøgerens svar på sagsøgtes forsvar.
 Replika benævnes også sommetider som replik.
Reprise

Ordet reprise har flere specialiseringer:
Genoptagelse, gentagelse.
Genopførelse af et film eller teaterstykke.
Stigning efter kursfald.
Generobring af en prise.
Gentagelse af ekspositionsdelen i en sonateform

Kilder/henvisninger
Republik

Republik (af latin: res pública = offentligt ting) er betegnelse for den styreform, der har en valgt præsident som statsoverhoved.

Fremgangsmåder ved valg af præsident 

Præsidenten kan enten være direkte folkevalgt, valgt af dertil udpegede repræsentanter fra de forskellige dele af riget eller valgt af parlamentet. I nogle lande folkevælges præsidenten i to omgange: hvis en enkelt kandidat ikke får over 50% af stemmerne i første valgomgang, gennemføres en anden runde mellem de to kandidater, der fik de højeste andele af stemmerne i første runde.

Præsidenters beføjelser 

Præsidenten i en republik er den udøvende magts chef og statens repræsentant. Han har den øverste ledelse over krigsmagten, initiativ, benådningsret og magt til at udnævne folk til offentlige embeder. Hans stilling modsvarer således suverænens i et monarki, men han savner i modsætning til en sådan absolut veto mod repræsentationens beslutninger, indehaver sin plads kun for en begrænset årrække (men kan ofte genvælges) og er over for repræsentationen ansvarlig for sine gerninger.

Folkerepublikker 

Republikken opfattes normalt som en demokratisk statsform, idet præsidenten enten er udnævnt ved direkte folkelige valg eller ved repræsentanter for folket, men der findes mange diktatur- eller et-parti-stater, der kalder sig republik eller folkerepublik. I diktatur-styrede republikker er det ofte en mindre magtgruppe (fx militæret), som står bag udnævnelsen af præsidenten. I et-parti-stater har man enedes om kandidaten på forhånd således, at partiets repræsentanter enstemmigt "vælger" præsidenten.

Historiske republikker

Den romerske republik 

Republik var den almindelige betegnelse for den romerske stat efter kongedømmet. I den romerske republik havde folkeforsamlingen efter indviklede regler den formelle lovgivningsmagt. Men den egentlige magt tilhørte en embedsoverklasse, som konsulerne og de øvrige embedsmænd valgtes fra. Efter deres embedsperiode blev de statholdere rundt om i det romerske rige og indgik i senatet. For at forhindre embedsmændene i at tilrane sig kongemagt havde de embedsperioder på ét år.

Selv om den reelle magt efter Julius Cæsar var gået over til kejseren med Augustus som den første, blev den gamle republikanske struktur officielt bibeholdt.

Se også 
 republikanisme
 statsform

Noter

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XX, s. 26; opslag: Republik
 Nordisk Familjebok, Uggleupplagan, bind 22, sp. 1441-1442; opslag: Republik
Residens

En residens er en bolig for en konge eller en regentby. 
I diplomatiet: en ambassadørs tjenestebolig. Ordet ligner begrebet Kongsgård.

Diplomati
Resonans

Resonans kan hentyde til flere ting:
 Fysisk resonans: medsvingning, genklang, ekko.
 Elektrisk resonans
 Kemisk resonans: forskellige strukturer af en molekyle hvor elektronerne flyttes
 Musikalsk resonans: klangfylde.
 Psykologisk resonans: forståelse, tilslutning.

Se også 
 Elektrisk svingningskreds
 Godhed (elektronik)

Akustik
Respiration (biokemi)

Respiration (cellulær respiration). De biokemiske processer hvorved levende celler udvinder kemisk energi fra ilt og organiske forbindelser. Ved almindelig aerob (iltet) respiration dannes der kuldioxid og vand som produkter. Energien lagres i ATP (adenosintrifosfat), som cellen så vil kunne bruge til energikrævende processer. 

Reaktionsskemaet for respirationen af glukose ser sådan ud:

C6H12O6 + 6 O2 + → 6 CO2 + 6 H2O

Under respirationsprocesserne omdannes 30 ADP-molkyler til 30 ATP-molkyler, således:

30 ADP + 30 P → 30 ATP (P symboliserer her fosfat)

ADP-molekylet har to fosfatmolekyler bundet til sig og bliver omdannet til ATP ved at der tilføjes endnu et fosfatmolekyle.

Langt de fleste levende væsner bruger respiration som deres metode til at udvinde bioenergi af organisk stof. Det gælder både de autotrofe (selvforsynende), grønne planter og de heterotrofe planteædere, rovdyr, snyltere og nedbrydere.

Eucaryote celler (celler med cellekerne) har særlige organeller, mitokondrier, der udfører den enzymatisk-kemiske del af respirationen. Dyre- (og menneske-) mitokondrier har betydeligt mindre DNA end svampe-, alge- og plantemitokondrier.

Selv om respiration er en forholdsvis effektiv metode til at udvinde energi af fødemidlerne, så er der et meget stort varmetab undervejs gennem processen. 

Omsætning via respiration kaldes aerob, mens omsætning uden ilt kaldes anaerob. Det sidste kendes bl.a. fra en række gæringsprocesser og glykolysen.

Også i jord foregår det meste af omsætningen ved respiration, men to forhold kan gøre dette umuligt: Dels kan vandindholdet i jordens porer forhindre et tilstrækkeligt hurtigt luftskifte, og dels kan komprimering af jorden forhindre dette. Af disse grunde dannes der en ilthorisont i jorden, som adskiller lag med mere end fem procents iltindhold fra dybere lag med mindre end fem procents ilt i jordluften. Denne grænse er afgørende, for den betyder et skifte fra henholdsvis aerobe omsætninger (respiration) til anaerobe (gæring).

Se også 
Aerob respiration
Anaerob respiration
Fotosyntese
Blad (organ)
Citronsyrecyklus
Oxidation

Økologi
Åndedrætssystemet
Respirator

En respirator er et apparat til kunstigt åndedræt. Respiratorer findes i mange varianter. Det typiske sted på et hospital hvor respiratorer anvendes er intensivafdelingen. I Danmark varetages respiratorbehandling af anæstesilæger og intensivsygeplejersker. Til visse former for narkose (anæstesi) anvendes også respirator; i det tilfælde varetages behandlingen af anæstesilæger og anæstesisygeplejersker. Nogle patienter har hjemmerespirator, det kan for eksempel være på grund af muskelsvind eller skader på rygmarven.

Se også 
 BiPAP
 C-PAP
 Intubation
 Mekanisk ventilation
 PEEP
 SIMV
 Pressure control
 Pressure support
 PRVC

Kilder/henvisninger 

 FAKTA: Sådan fungerer en respirator

Medicinske apparater
Retiarius

En retiarius (plur. retiari eller retiarii) var en romersk gladiator som kæmpede i arenaen, udrustet med et net (lat. rete – deraf navnet), en trefork (trident) samt et kort sværd (gladius) eller en dolk (pugio). Til forskel fra andre gladiatorer havde han hverken hjelm eller skjold. Kun hans ansigt, hals og skuldre var beskyttede af en såkaldt galerus af metal samt en fleksibel manica der beskyttede den ene arm. Bortset herfra var han nøgen, hvad der må have bidraget til kampens spænding, idet publikum kunne nyde det nervepirrende syn af hans muskuløse krop, anspændt til 
det yderste, trodsende død og lemlæstelse.

Romerriget
Retort

En retort er et primitivt destillationsapparat. Det består af en kugleformet kolbe med en lang nedadvendt hals. Væsken der skal destilleres anbringes i kolben og opvarmes. Den fordampede væske kondenserer i halsen og opsamles i enden af halsen. Nyere laboratorieteknik, specielt opfindelsen af Liebig-kondensatoren, har stort set overflødiggjort retorten.

Eksterne henvisninger 

Laboratorieudstyr
Væskebeholdere
Retrograd

Retrograd betyder at gå modsat den normale retning.

Anvendelse
Ordet retrograd og dets modsætning, prograd, bruges inden for astronomien dels om planeters rotation omkring deres egen akse samt om den retning hvormed de kredser om Solen eller (for exo-planeter) en anden central stjerne.

Retrograd anvendes også i musikteori, her beskriver det en tilbagegang hvor melodien spejler sig selv tilbage til udgangspunktet.

Retrogradanalyse anvendes i skak til analyse fra en given stilling, hvor man finder trækket der førte til stillingen og på den måde bevæger sig baglæns træk for træk.

En retrogradordbog er en ordbog, hvor ordene er ordnet alfabetisk skrevet baglæns.

Leksika
Biblioteks- og informationsvidenskab
Skak
Astronomi
Musikteori
Retrovirus

Retrovirus (retroviridae) er en gruppe af revers transskriberende RNA-virus.
De bruger en revers transkriptase – et DNA polymerase-enzym – der i cellen oversætter retrovirusens enkeltstrengede RNA til dobbeltstrenget DNA.
Dette DNA integreres i værtscellens eget DNA og danner så grundlaget for produktion af nye viruspartikler.

Der findes mange retrovirus, der inficerer dyr og mennesker, nogle af disse er oncogene: HTLV-1, og -2, samt HIV-1 og -2. 
HIV-1 (human immunodeficiency virus) er den bedst kendte, da den er årsagen til AIDS.

Fire karakteristika 

 Genomet med den genetiske information forekommer som to identiske RNA-strenge.
 Hver eneste viruspartikel (virion) indeholder enzymet revers transkriptase.
 Virionet består af to proteinstrukturer: en kerne med RNA og yderst en membrankappe.
 Det virale reproduktionskredsløb kræver syntesen af et DNA-kopi af virusgenomet med indsættelse af dette DNA i værtscellens genom.

Klassifikation 

Familien retroviridae har to underfamilier
 Orthoretrovirinae
 Alpharetrovirus
 Betaretrovirus
 Gammaretrovirus
 Deltaretrovirus
 Epsilonretrovirus
 Lentivirus (HIV-1, HIV-2)
 Spumaretrovirinae
 Spumavirus

Se også 

 Epstein-Barr virus
 Endogen retrovirus
 Hepatitis B virus
 Junk DNA, Ikke-kodende DNA
 Papillomaviridae
 Transposon

Henvisninger

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Family Retroviridae
Retspsykiatrisk afdeling

Retspsykiatrisk afdeling er en praktisk betegnelse for en psykiatrisk afdeling, der fortrinsvis behandler psykisk syge i forbindelse med sigtelse og dom for en lovovertrædelse. Langt de fleste patienter med sindssygdom, der har begået kriminalitet behandles på almindelige psykiatriske afdelinger.

Helt speciel er Sikringsafdelingen ved Psykiatrihospitalet i Nykøbing Sjælland, under Region Sjælland. Den består af 3 selvstændige afsnit med hver 10 døgnpladser, og behandler særligt farlige psykotiske patienter i henhold til dom, retskendelse eller farlighedsdekret.

Målet med opholdet på en retspsykiatrisk afdeling er – ud over at helbrede og resocialisere – at forhindre at patienterne falder tilbage i kriminalitet. Se desuden retspsykiatri.

Psykiatri
Rev

Rev (synonymt med grund, barn og flak og ofte anvendt synonymt med banke) er den maritime betegnelse for en undersøisk ryg nær havoverfladen. De kan bestå af forskelligt materiale som klipper, sand, mudder e.l. Vanddybden over revene er ofte så lille, at der optræder bølgebrænding.

Former 
Der findes mange former og navne for rev. Her er nogle flere eksempler:
 Stenrev
 Muslingebanker
 Koralrev
 Boblerev
 Undersøiske klippefremspring

Der er ikke umiddelbart knyttet en speciel geologisk materialetype eller dannelsesmåde til rev, banke, grund, barn eller flak. Kender man det geologiske materiale og ønsker man at fremhæve det, kan man f.eks. tale om en sandbanke, mudderbanke, kalkgrund, stengrund, osv.. Banke er samtidigt et gammel ord for bakke. En toppet grund kaldes også en pulle. Rev ses i daglig tale indimellem brugt om landtanger og mere oversøiske fænomener som f.eks. Hindens rev.

Revene i havet er ofte oaser af liv og det kan til tider være nødvendigt at beskytte dem, af hensyn til fiskebestandene og den biologiske diversitet i oceanerne. De kan trues af stenfiskeri, sandsugning, bundtrawl, temperatur udsving og visse klima forandringer.

Rev udgør ofte en fare for skibsfarten, selv i vore dage.

Natura 2000 
Rev er en naturtype i Natura 2000 med betegnelsen 1170 Rev. I de danske farvande findes en lang række rev både i Nordsøen i det nordlige Kattegat og ned gennem bælterne (storebælt og lillebælt, samt og i Østersøen omkring Bornholm. Variationer i bl.a. saltholdighed og dybde giver de enkelte rev en stor variation af dyr og planter, som ofte er
helt forskellig fra andre, selv nærliggende rev.

Galleri

Se også

Referencer og Kilder 

 Erik Buchwald og Steen Søgaard (red): Danske naturtyper i det europæiske NATURA 2000 netværk  Miljø- og Energiministeriet, Skov- og Naturstyrelsen, 2000; 
 Gyldendals åbne encyclopædi (rev og flak)
 Stenrev - Havets Oaser DMU (2003)

 
Kyst- og havlandskabsformer
Review

Review engelske ord for anmeldelse og kan henvise til:
 Review (videnskab) - en videnskabelig metode til gennemgang af litteratur
 Review (eksperimentalfilm fra 1989) – dansk eksperimentalfilm fra 1989 instrueret af Jon Micke
 Review (eksperimentalfilm fra 1999) – dansk eksperimentalfilm fra 1999 instrueret af Heidi K. Svendsen
Revir

Revir eller revier er i jagtterminologi betegnelsen for det jagtterræn, en jæger eller en gruppe jægere råder over. Ordet benyttes tilsvarende inden for sportsfiskeri.

I zoologien er et 'revir et område, som et dyr (i reglen hannen) af en dyreart betragter som sit territorium, og som forsvares mod andre af samme køn inden for arten. Revirets formål er dels at sikre tilstrækkeligt føde, dels at udgøre et sted, hvor der kan tiltrækkes medlemmer af det modsatte køn med henblik på parring.

Jagtterminologi
Zoologi
Revolution

Ordet revolution har flere betydninger:

 Revolution (politik) – en pludselig og omfattende ændring af et lands regime forårsaget af en folkelig opstand
 Revolution (moderetning) – en stilperiode, 1789–1792; efterfulgt af Directoire
 Revolution (omvæltning) – f.eks. en videnskabelig revolution
 Revolution (film) – en film fra 1985 instrueret af Hugh Hudson med bla Al Pacino
 Revolution (sang) – en sang af The Beatles
 Revolution (musiker) – en nyskabende spillemåde
 Revolution (The Dubliners album) – et album af The Dubliners udgivet i 1970

Se også
 Franske revolution – en periode med politiske omvæltninger, som fandt sted i Frankrig 1789-1799, og som medførte enevældens fald og borgerskabets første store politiske fremstød
 Den Russiske Revolution 1917 – de begivenheder, som ledte til afviklingen af det zaristiske styre i Rusland
 Den industrielle revolution – en periode i den sidste del af 1700-tallet og den første del af 1800-tallet, hvor store ændringer inden for landbrug, fremstilling, minedrift og transport.
 Den tyske revolution (Novemberrevolutionen) - begivenheder i november 1918 omkring slutningen af 1. verdenskrig, som resulterede i Det tyske kejserriges undergang
 Martsrevolutionen - en række borgerligt-liberalt inspirerede revolutioner i marts 1848 i de 38 tyske småstater, der var tilknyttet Det tyske forbund under ledelse af de to store tyske stater Preussen og Østrig-Ungarn
Revy (flertydig)

Revy har flere betydninger:
Revy – en lettere teaterform med korte numre.
Revy (tilbageblik) – et tilbageblik på et år, der er gået. Dette kan kombineres med den ovennævnte betydning af ordet.
En revy – et tidsskrift.
En revy - som mønstring, flåderevy og tropperevy.
 Revy (film) – dansk kortfilm fra 2013 instrueret af Anna Kjær Damgaard
 Revy (tidsskrift) – dansk tidskrift udgivet af Danske Fag-, Forsknings- og Uddannelsesbiblioteker
Rho

Rho har flere anvendelser:
 Rho (bogstav) – (Ρ ρ) er et bogstav i det græske alfabet.
 ρ er symbol for radius i det polære koordinatsystem i matematik. Se komplekse tal.
 ρ er symbol for massefylde i fysik og kemi.
 ρ er symbol for resistivitet i fysik.
 Rho (protein) er et protein i bakterier.
 Rho er en italiensk by i regionen Lombardiet i Italien
Romboeder

Et romboeder er et polyeder begrænset af 6 sider, som er romber, 8 hjørner og 12 linjer.
Det er et specialtilfælde af et parallelepipedum.

Polyedere
Rumgeometri
Ribs

Ordet Ribs har flere betydninger:

 Ribs-slægten – en slægt af buske som får røde eller gule bær
 Have-ribs – den mest udbredte art af buske inden for ribs-slægten
 Ribs (bær) – bær fra ribsbuskene

Se også
Bær
Ricinusolie

Ricinusolie, også kendt under navnet amerikansk olie, udvindes ved presning af de modne frø af Olieplanten også kaldet Ricinus (Ricinus communis).
Olien har voldsom laksativ virkning og har af samme grund været brugt til "renselse" af tarmsystemet.

Ricinusolie bruges bl.a til motorolie, og har mere end tusind patenterede anvendelsesmuligheder i industrien.

Se også 
 Ricin – et yderst giftigt protein, der udvindes fra ricinusfrø.

Kemi
Vegetabilske olier
Motorolier
Ricinus
Afføringsmidler
Rich Text Format

Rich Text Format eller blot RTF er en standard defineret af Microsoft for et filformat til tekstbehandling.

Da RTF er en frit tilgængelig standard, kan den håndteres af de fleste tekstbehandlingsprogrammer og derfor er velegnet til at udveksle filer med andre.

Filer i RTF har ofte filendelsen .rtf.

Kilder/henvisninger 

Dokument filformater
Ricinus

Ricinus communis (også kaldet olieplante og kristpalme) er en tropeplante, hvoraf der udvindes amerikansk olie. Planten er det eneste medlem er slægten Ricinus, samt undertribus Ricininae.

I troperne kan den vokse sig til store træer på op til 12 meter.

I Danmark dyrkes den oftest som et-årig solitærplante, der med lidt held kan blive ca. 2 meter høje på en sæson. Den kan dog også dyrkes som fler-årig, hvis den står frostfrit om vinteren.

Bladene bliver op til ca. 60 cm i diameter. Blomsterstanderne består af knap så iøjnefaldende han- og hunblomster, der afløses af store piggede frugter med 3 frø i hver.

Det giftige protein ricin udvindes af planten.

 
Planteslægter
Giftige planter