alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Løvpjaltefisk

Løvpjaltefisken (Phyllopteryx taeniolatus) er en nålefisk, der lever ved Australiens kyst. Den er beslægtet med søhesten. Fisken lever i vand på 3-50 meters dybde ved Australiens sydkyst og omkring Tasmanien. På engelsk kaldes den "weedy sea dragon" på grund af dens bladagtige udvækster på kroppen, der bruges som camouflage, når den bevæger sig rundt mellem det søgræs, hvori den lever. Den kan blive op til 45 cm lang og lever af mikroskopiske krebsdyr og andet plankton, som den suger i sig med sin rørlignende snude.

I 2015 opdagedes en nær slægtning til løvpjaltefisken: Phyllopteryx dewysea ud for Australiens vestkyst. En anden slægtning til løvpjaltefisken er pjaltefisken (Phycodurus eques). 

To akvarier, i henholdsvis Long Beach, Californien, og Melbourne, Australien, har som de eneste med held fået løvpjaltefisken til at yngle i fangenskab. Løvpjaltefisken er marineemblem for den australske delstat Victoria.

Kilder og eksterne henvisninger 

 Phyllopteryx taeniolatus, weedy sea dragon, common sea dragon 
 

Nålefiskfamilien
Drage (kinesisk)

En kinesisk drage (龍, i pinyin: lóng eller 龙, som er et nutidigt tegn) også kendt som kinesisk lung er et mytologisk væsen der ligner en slags slange med løvehoved. Er god, et lykkedyr.
I Asien er den et symbol for magt og anvendes som emblem af kejserlige familier.
Kineserne har altid forbundet Dragen med ædelmodighed, legemlig styrke, succes og tryghed. 

Kongelige værdighedstegn viser især i Manchu-dynastiet (1644-1912) ofte dragebilleder. 
Kejserens drage havde fem kløer, 
Prinsernes drager havde fire 
og adelsmændenes havde kun tre kløer.

Traditionelt var de kinesiske drager også forbundet med forårets frugtbare regn. Således kom dragen til at symbolisere regn og oversvømmelse, og man mente, at den levede i dybe søer og floder.

Den kinesiske drage ligger langt fra det ildsprudende uhyre, der er de vestlige legenders drage. Tværtimod er den kinesiske drage et af de fire menneskekærlige, åndelige dyr (de andre er enhjørningen, Fugl Føniks og skildpadden), og kineserne betragter dette ædle og stolte dyr som deres vigtigste symbol på lykke og held.

Se også 
Congoslange (har ingen vinger, men kan have gæller)

Eksterne henvisninger 

, , 

Overnaturlige væsner
Mytologi
Alexander Graham Bell

Alexander Graham Bell (født 3. marts 1847 i Edinburgh, død 2. august 1922) var en skotsk-amerikansk opfinder. Han var søn af Alexander Melville Bell.

Bell var oprindelig døvelærer og fysiolog, og det var under et forsøg med apparater til døveundervisningen, at han kom frem til idéen om telefonen. Han var anset som opfinderen bag telefonen i mange år, men telefonen blev dog ikke opfundet af Alexander Graham Bell, men af italieneren Antonio Meucci allerede i 1860.

Bell grundlagde Bell Telephone Company i juli 1877, som senere blev til American Telephone and Telegraph Company (AT&T). Bell ansøgte patent på telefonen den 14. februar 1876 og demonstrerede den første gang den 25. juni samme år på en messe for hundredeårsjubilæet for USA's uafhængighed. Den 11. juni 2002 blev denne anerkendelse dog frataget Bell af USA's kongres, der officielt anerkendte Meucci som opfinder af telefonen.

Ingeniører fra Bell Telephone Laboratory havde i deres arbejde defineret en transmissionsenhed, der er en enhed til beregning af forholdet mellem effektniveauer. I året efter Bells død omdøbte de enheden til en bel (symbolet B). Af praktiske grunde anvendes enheden decibel (dB), der er en tiendedel bel.

Noter

Eksterne henvisninger

 May 2013, smithsonianmag.com: We Had No Idea What Alexander Graham Bell Sounded Like. Until Now , smithsonianmag.com: Listen to Alexander Graham Bell's Voice

Opfindere fra USA
Opfindere fra Storbritannien
Personer fra Skotland
Ingeniører fra Storbritannien
Ingeniører fra USA
Briter i 1800-tallet
Briter i 1900-tallet
Amerikanere i 1800-tallet
Amerikanere i 1900-tallet
Drage (fabeldyr)

En drage er et fabeldyr oftest set i eventyr. De er som regel onde, og de må bekæmpes med list eller i åben kamp. Drager er meget stærke og farlige. De kan ofte spy ild og flyve. Belønningen for at dræbe dragen er i nogle historier den skat, den ruger over. I andre historier (ofte eventyr) er der en prinsesse, der skal reddes.

I kristendommen 
Indenfor kristendommen er dragen ofte blevet portrætteret som et ubetinget ondt væsen og er et symbol på Satan.  På det ubevidste plan symboliserede dragen også den katolske kirkes nonneklostre, da mange adelsmænd ikke havde mulighed for at gifte sig med en kvinde af deres egen stand, fordi adelens kvinder blev sat i kloster. Men hvis en adelsmand kunne lokke en ung kvinde væk fra et kloster ligesom en ridder, som redder en kvinde fra at blive ædt af en drage, så kunne han gifte sig standsmæssigt.

Sankt Jørgen skal have reddet en by fra en drage, der åd får og i mangel på får, åd den jomfruer. Sankt Jørgen kommer netop som dragen skal fodres med en prinsesse. Han dræber dragen med et enkelt stød af sin lanse. Som belønning giver kongen ham prinsessen og det halve kongerige, men Jørgen siger "nej", for man skal ikke have belønning for gode gerninger.

I nordisk mytologi 
I den nordiske mytologi betegnes dragen også som Orm eller Lindorm. 

 I sagnet om Sigurd Fafnersbane er Fafner en ond drage, der spyr gift. Sigurd må bruge både list og styrke for at besejre den og vinde skatten og pigen, der begge bevogtes af dragen.
 I den nordiske mytologi ligger dragen Nidhug og gnaver af verdenstræet Yggdrasils rødder.
 Den største drage i Nordisk mytologi er Midgårdsormen, som strækker sig hele vejen rundt om jordskiven.
 Regner Lodbrog dræber en orm med et spyd, imens han er beskyttet imod giften af en lodendragt rullet i tjære og sand.
 Kong Frode dræbte som prins en orm, som viste sig at være en dødning.

Symbolik 
Fynske Livregiments våbenmærke var en lindorm. Som historien er blevet berettet for de værnepligtige i tidens løb, lever den lindorm, der indgår i regimentetsmærket, i Langesø på Fyn.

I moderne fiktion 
I mange fantasy-historier præsenteres drager som værende både gode og onde, og meget intelligente væsener, med evnen til at udøve magi.

Blandt værker med drager i moderne vestlig litteratur kan nævnes Troldmanden fra Jordhavet af Ursula K. Le Guin, Tolkien's Hobbitten og Astrid Lindgrens Brødrene Løvehjerte.

Se også
 Drageguld

Eksterne henvisninger 

 Google: Dragons , Tales: Dragons , Pictures 
 Morien Institute: Dragons, Merlyn and the mysteries of the Dark Ages 
 Sculpture Dragon 
 General Dragon Information and Facts 
 The Dragons Lair: Before you begin your whimsical journey into the Dragons Lair... 
 Medieval Dragons and Dragonlore 

 
Overnaturlige væsner
GNU/Linux

GNU/Linux er et styresystem som bygger på kernen Linux og en række basisværktøjer fra GNU-projektet.

Mange omtaler dog styresystemet som "Linux", selvom dette blot er kernen. I modsætning hertil nævnes styresystemet Microsoft Windows ofte, uden at lægge vægt på hvilken kerne dette er baseret på.

GNU-projektet arbejder på et alternativ til Linux, GNU Hurd. GNU/Linux er det mest udbredte GNU- og Linuxbaserede styresystem.

Linux
Unix-varianter
Frie styresystemer
Centimeter

Centimeter (SI-symbol cm og staves internationalt centrimetre, som også Bureau International des Poids et Mesures bruger) er en måleenhed til måling af længde i SI-/metersystemet, der er det samme som en hundredendedel meter, der er den grundlæggende SI-enhed for måling af længde. Centi er SI-præfikset for 10-2. En centimeter kan altså skrives som 1×10−2 m, 10×10−3 m eller 1E−2 m som det bruges i videnskabelig notation. Centimeter var en de grundlæggende enheder i centimer-gram-sekund-systemet, der nu kun benyttes indenfor enkelte områder af partikelfysik og astronomi.

Selvom mange andre fysiske mål med SI-præfikser for faktorer som 10-3 milli og 103 kilo hovedsageligt bruges af teknikere og videnskabsfolk, benyttes centimeter til mange dagligdags mål. Både linealer og tommestokke har mål inddelt i centimeter.

En centimeter svarer til 10 millimeter og 10.000.000 nanometer. Der går 2,54 cm på en tomme, hvilket svarer til 0,393700787401575 tomme per centimeter.

1 cm3 (en kubikcentimeter) er det samme som én milliliter.

Længdeenheder
Centi-

Centi- er et SI-præfiks, der betyder en hundrededel (1/100) og forkortes med et lille c.

Benyttes især i forbindelse med længdeenheden centimeter (cm) og rumfangsenheden centiliter (cl eller cL).

SI-præfikser
Proton

Protonen er en positivt ladet subatomar partikel, som findes i atomkernen i alle grundstoffer. I brintatomer er der én proton i kernen. Ioniseret brint benævnes inden for kemi som H+, og stofmængdekoncentration af H+ bestemmer pH. Inden for astrofysik betegnes neutral brint (1 proton + 1 elektron) med HI, og ioniseret brint (et brintatom, som har afgivet sin elektron) HII, hvor I og II står som romertal.

Protonens masse er  kg (bestemt 2008.11), hvilket svarer til  MeV/c2, eller 1,007276 u, og dens elektriske ladning er  Coloumb. Denne værdi kaldes elementarladningen og betegnes e.

Protonens betydning i atomer 
Antallet af protoner i en atomkerne angiver atomets atomnummer, og antallet af elektroner i det neutrale (ikke-ioniserede) atom, og derved de kemiske egenskaber.

Protonens partikelopbygning og egenskaber 
Protonens 3D sandsynlighedsfordeling kan f.eks. være torus- eller ærteformet, den kan selvfølgelig også være kugleformet.

Protonen beskrives oftest, som opbygget af 3 kvarker; 2 up-kvarker og en down-kvark. Dette er dog en forsimplet sandhed, som kun beskriver forholdet af partikler, som udgør protonens ladning. Up-kvarker har en ladning på ⅔ e, og down-kvarker har en ladning på -⅓ e. Tilsammen giver dette protonen en ladning på ⅔ e + ⅔ e - ⅓ e = 1 e. I virkeligheden er protoner ikke kun opbygget af disse 3 partikler, men yderligere også af en lang række af kvark-, antikvark-par og gluoner. Dette afsløres bl.a. af protoners masse. Protoner har en masse på ~0.938 GeV/c2, mens up-kvarkers masse er ~0.0023 GeV/c2, og down-kvarkers masse er ~0.0048 GeV/c2.

Protonen formodes at have en halveringstid på  år (i praksis stabil), den henfalder efter følgende skema:

Pionen henfalder øjeblikkeligt selv;

Referencer

Se også 
 Elementarpartikel
 Kvantemekanik
 Atom

Baryoner
Kvantemekanik
Subatomare partikler
Olympiade

En olympiade betegnede i oldtiden perioden mellem to af antikkens olympiske lege, og denne periode er siden oldtidens Græske lege fastlagt til fire år. I de moderne olympiske lege brugtes termen i lang tid til at indikere selve legene, men IOC bruger den nu til at indikere en periode på fire år.

Se også
 Antikythera-mekanismen - Antik regnemaskine holdt bl.a. styr på OL
 Delphiade
 Sommer-OL
 Vinter-OL
 Paralympiske lege

Noter 

Olympiske lege
Række

En række kan være flere ting:

 række (biologi) – et klassificeringsord
 række (matematik) – et algebraisk udtryk bestående af et endeligt eller uendeligt antal led der summeres
 Matrixrække
 Række (kø) – når personer eller genstande stilles op efterhånden som de ankommer til et sted hvor der er ventetid for at gennemføre en given handling
Procent

Procent (forkortet pct. eller repræsenteret med procenttegnet: %) kommer fra det latinske per centum, som betyder "per hundrede" – altså 100-dele. Så 25 procent er altså det samme som 25/100, 25 100-dele eller en fjerdedel.

Et særligt problem opstår når man beregner procent af procenter. F.eks. hvis renten stiger fra 4 til 5 %, stiger renten med en fjerdedel eller 25 %. Man kan i stedet sige at renten er steget med 1 procentpoint. I forbindelse med renteændringer benyttes også begrebet basispoint, der går 100 basispoint på et procentpoint. Dvs. hvis renten stiger med 10 basispoint, stiger den med 0,1 procentpoint. 

For at komme fra procent til promille skal man bare flytte kommaet en plads til højre: 1,7 procent er det samme som 17 promille.

Ordene cent og mille er latin og betyder henholdsvis hundrede og tusinde.

Procentregning 

Der er umiddelbart fem måder at beregne procent på.

1. Du vil gerne finde  hvor  er  procent af .

 

 Eksempel: Du tjener  kroner og skal betale  procent i skat, så du skal betale  kroner i skat.

2. Du vil gerne finde  hvor  er  procent af 

 

 Eksempel 1: Du har fået  procent af din løn udbetalt og har nu  kroner, så du tjener  kroner i alt.

 Eksempel 2: En vare koster  kroner med moms, og prisen udgør  procent af varens pris uden moms. Prisen uden moms er 

3. Du vil gerne finde ud af hvor mange procent  er af .

 

 Eksempel: Du har  kroner og skal betale  kroner, så du skal betale  procent af dine penge.

4. Du vil gerne finde det  du ender med, hvis du starter med  og har en procentvis stigning på  procent.

 

 Eksempel: Dine aktier har en værdi på  kroner og stiger i værdi med  procent, så dine aktier har nu en værdi på  kroner.

5. Du vil gerne finde den procentvise stigning hvis du starter med  og ender med .

 

 Eksempel 1: Dine aktier starter med en værdi på  kroner og ender med en værdi på , så den procentvise stigning er  procent

 Eksempel 2: Dine aktier starter med en værdi på  kroner og ender med en værdi på , så den procentvise stigning er  procent. Altså en negativ stigning. Man kan her fjerne minus og kalde det et fald.

Referencer

Se også 

 Danske enheder
 promille
 ppm
 ppb
 SI-præfiks
 SI-enhed

Brøker
Mængdeenheder
Præfikser
Borgerkrig

En borgerkrig er en krig mellem organiserede grupper indenfor et enkelt samfund, normalt en stat. 

De fleste borgerkrige er blevet udkæmpet på basis af politiske uenigheder (f.eks. den amerikanske, russiske, spanske og græske borgerkrig). Andre udkæmpes på basis af etniske og/eller religiøse tilhørsforhold, (jugoslaviske, libanesiske, Rwanda, Irak). Ofte vil stormagter i udlandet være indblandet ved at støtte den ene eller flere parter i borgerkrigen.

Ifølge en optælling var der 213 borgerkrige i verden i tidsrummet 1816-1997, hvoraf 104 fandt sted efter 1944.

Afgrænsning 

Den amerikanske borgerkrigsforsker James Fearon definerer en borgerkrig som "... en voldelig konflikt indenfor et land udkæmpet af organiserede grupper, som forsøger at tage magten i landets centrum eller i en region, eller at ændre regeringens politik." Ofte regner man desuden med, at en konflikt skal indebære mere end 1000 dødsfald for at blive klassificeret som en borgerkrig. Projektet Correlates of War, et datasæt, der er udbredt blandt konfliktforskere, opererer med en afgrænsning på mindst 1000 krigsrelaterede dødsfald pr. år, konflikten varer. Det medfører, at kendte konflikter som konflikten i Nordirland og ANC's kamp mod apartheid-styret i Sydafrika ikke klassificeres som borgerkrige.

Begrebets historie 

Større konflikter med mange dødsfald inden for et enkelt organiseret samfund er et fænomen, der har været ganske almindeligt i mange forhistoriske og antikke samfund; men det var først i Romerriget på et tidspunkt mellem det 1. århundrede f.v.t. og det 5. århundrede e.v.t., at man begyndte at opfatte og kategorisere dette som en særlig form for krig, der på latin kaldtes bellum civile. Den tidligst kendte person, der har brugt begrebet, er den romerske politiker og skribent Marcus Tullius Cicero, der i 66 fvt. anvendte det i en tale på Forum Romanum. Godt 100 år senere skrev den romerske digter Marcus Annaeus Lucanus tibindsværket De Bello Civile ("Om borgerkrigen") om striden mellem Julius Cæsar og det romerske senats styrker ledet af hærføreren Pompejus.

Efter romerrigets undergang gik begrebet imidlertid omtrent i glemmebogen og begyndte først at blive anvendt igen i 1600-tallet. Selvom klassiske tekster som Lucanus' værk var kendt blandt lærde og gejstlige i 1400-tallet, anvendte samtidige kommentatorer således ikke begrebet borgerkrig om de engelske rosekrige, der fandt sted i dette århundrede. Først et par hundrede år senere begyndte man at hæfte dette begreb på rosekrigene. Det engelske begreb "civil war" blev første gang anvendt i 1651 med henvisning til den engelske borgerkrig 1642-51 mellem det engelske parlament og de engelske konger Karl 1. og senere Karl 2.

Nogle kendte borgerkrige

Se også

Kilder
Orden

Orden har flere betydninger eller specialiseringer:
Orden (biologi) – niveau af klassifikation
Orden (broderskab) – meget lig en forening eller et selskab, f.eks. Den Danske Frimurerorden
Orden (matematik) – i forbindelse med differentialligninger eller gruppeteori
Religiøs orden – en religiøs undergruppering, f.eks. Jesuiterordenen i den romersk-katolske kirke
Orden (struktur) – modsat uorden, rod
Orden (udmærkelse) – en hædersbevisning, f.eks. Dannebrogordenen
Klasse

En klasse kan være:

 Klasse (datalogi) – en skabelon i den objektorienterede terminologi.
 Klasse (matematik) – et begreb inden for mængdeteorien, dels i visse tilfælde synonymt med ordet mængde
 Klasse (biologi) – en systematisk enhed i biologien.
 Samfundsklasse – et begreb brugt dels inden for sociologi, dels i marxistisk teori.
 Skoleklasse – en gruppe skoleelever, der almindeligvis undervises sammen.
Klassetrin – en betegnelse for et læringsniveau i skolen (typisk sammenfaldende med en aldersgruppe).
 Klasse (kvalitet) – en betegnelse for inddeling af varer og tjenesteydelser efter kvalitet.
 Spektralklasse

Se også
 Klassen (tv-serie)
Ral

Ral har forskellige betydninger:

Ral er en bestemt størrelse sten. Se Ral (geologi).
Ral er en lyd kommende fra struben. Se Ral (lyd).
RAL er en standard for farver. Anvendes specielt i industrien – farven angives med RAL-kode.
Skov

En skov er et plantesamfund eller en biotop, hvori træer udgør hovedbestanddelen. Endvidere må det kræves, at der er tale om et større areal, minimum 0,5 hektar og en minimumsbredde på 20 meter med træer højere end 5 meter og at trækronerne dækker mere end 10 %. Skov forekommer naturligt overalt på Jorden, bortset fra områder med for lav temperatur eller for tørt klima. Klimaet er afgørende for, hvilken skovtype, der udvikles.

Skoven producerer bioaerosoler og påvirker skydannelse, tågedannelse og nedbøren væsentligt – og dermed både vejret og klimaet.

En mindre skov kaldes for en lund.

I overført betydning bruges ordet "skov" også til at angive en større samling af ensartede individer eller emner f.eks. en skov af biler eller mennesker.


Økosystem 
Skove forekommer hvor det ikke er for koldt og hvor der er et vist minimum af nedbør (afhængig af temperaturen). Hvis der falder for lidt regn forekommer i stedet savanne, steppe eller tundra. For stor højde eller koldt klima er varigheden af vækstsæsonen afgørende. I en given højde eller under en vis gennemsnitstemperatur findes en trægrænse, og over denne kan der ikke vokse skov - kun enkelte, ofte forkrøblede, træer.

Skove udgør komplekse økosystemer, og de kan i nogen områder være det mest produktive land-økosystem. Efter oceanerne er skovene de områder der har størst indflydelse på det globale klima. Skovene binder store mængder kuldioxyd (CO2) og producerer ilt. Skove er med til at balancere klimaet lokalt - og måske også globalt. Blandt skove finder man nogen af de mest artsrige økosystemer (tropisk regnskov) og økosystemet med størst biomasse pr. areal (tempereret regnskov).

Skove med træer, som har dybe rødder, har en væsentlig indflydelse på klimaet og den dybere jords vandindhold. Træernes rødder kan transportere op til 10% af den årlige nedbør i vådsæsonen fra overfladejorden og til dybere jordlag – ned til 13 meter. I tørketider "henter" træerne så vandet igen og kan på denne måde lave op til 40% mere fotosyntese i tørkeperioder.

Skovtyper 
 Løvskov
 Nåleskov
 Regnskov

Skovformer 
 Græsningsskov
 Stævningsskov
 Plantage
 Naturskov
 Urskov
 Højskov

Skov biomer og økoregioner i Danmark 

 Palæarktiske zone – den Økozone som bl.a. Danmark, Tyskland og Sverige ligger i
 Biom: Tempereret løvfældende skov
 Økoregion: Tempererede løvskove i Nordvesteuropa
 Bøgeskov
 Egeskov
 Ellesump
 Biom: Boreal nåleskov
 Økoregion: Skandinavisk og russisk nåleskov

Se også 
 Træ (organisme)
 Mykorrhiza-netværk
 Skovbrug
 Det danske kulturlandskabs udvikling – skovens indvandring og udbredelse i Danmark

Kilder/Referencer

Litteratur

Eksterne henvisninger 
 Skov- og Naturstyrelsen
 Skoven i skolen
 Karsten Thomsen, Dansk skovnatur   og Appendikser  

 
Økologi
Fyrværkeri

Fyrværkeri er afbrænding af kemiske forbindelser for at skabe lydeffekter (fx heksehyl, kinesere og kanonslag), lyseffekter (fx fontæner, sole og raketter) eller røg (røgbomber).

Om fyrværkeri  

Fyrværkeri består hovedsageligt af et paprør med en kemisk blanding, kaldet en sats (benævnes ofte som "krudt").

En lunte (stupin) er sat på fyrværkeriet for at forsinke effekten. En stupin bestod i gamle dage af en bomuldssnor indhyllet i krudt, men denne type var for farligt, da omkringfarende gnister kunne antænde den længere inde og derved få en mindre forsinkelse. Nu om dage bruger man en grøn sikkerhedslunte, som i korte træk er krudt, der er indhyllet i et lag bomuldstråde samt nitrocellulose.

Til frembringelse af lyseffekter benyttes metaller eller metalsalte, som alt efter deres art giver forskellige farver; natrium: gul, kalium: violet, strontium: rød, barium: grøn, kobber: blå, magnesium: hvid, calcium: orange, sølv (titan/magnesium/aluminium/magnalium) eller gylden kul/jern.

I Danmark 
I middelalderen kendes ildlancerer, som funger som nutidens romerlys.  De er blevet anvendt i krig. Fyrværkeri til festlige begivenheder kendes i danmarkshistorien fra Christian 4.s kroning, og i gamle dage var det kun kongen, som havde lov til at benytte det.

Tobaksbutikkerne begyndte at sælge fyrværkeri omkring år 1900, hvorefter det blev almindeligt at købe det op til nytår. Nu er handelen spredt på mange forskellige butikstyper. 

Der i dag meget specifikke krav til, hvilket fyrværkeri man må købe, sælge og være i besiddelse af. For at være lovligt i Danmark skal fyrværkeri enten have et CE-mærke (efter 2010) eller et SIK-nummer (før 2010). Desuden er alt fyrværkeri købt i udlandet ulovligt at bruge i Danmark. Visse fyrværkerityper må kun håndteres af professionelle fyrværkere. Krysantemumbomber og  kanonslag er generelt ulovlige i Danmark.

I Danmark er det lovligt at købe fyrværkeri fra 15. december til 31. december, og at afskyde det fra den 27. december til og med 1. januar året efter.

Se også 
 Fyrværkeriulykken i Seest
 Krysantemumbombe
 Krudt
 Netto Eksplosivstof Mængde
 Nytår

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Lov om fyrværkeri 
 Sådan virker nytårsraketten. Videnskab.dk 

 
Sprængstoffer
Familie (biologi)

Familie er i biologien en enhed omfattende en eller flere slægter. Den kan videreinddeles i underfamilier og tribusser. Flere familier samles i en enkelt orden. Flere familier kan samles i en overfamilie.

Her følger en tabeloversigt over familie og de tilknyttede inddelinger. Bemærk de forskellige kendetegnende endelser for de forskellige grupper af organismer.

Biologi
Rige

Rige har flere betydninger:

 Stat – hvor rige både kan betegne statens territorium og territoriets befolkning
 Rige (biologi) – i biologien en enhed omfattende en eller flere rækker

Rige kan også være et gammelt jysk udtryk for at have samleje. Heraf rigegal for brunst eller liderlighed.

Se også
 Monarki – enestyre, f.eks kongerige
 Riget – en dansk-produceret tv-mini-serie af Lars von Trier fra 1994
Web-sikre farver

HTML-farver er de farver, der angives med en sekscifret hexadecimal kode i HTML. Web-sikre farver er de farver, der med sikkerhed kan gengives i de forskellige browsere. 

De 216 farver havde en vis betydning i slutning af 1990-erne, men i takt med udbredelsen af bedre grafikkort er de blevet mindre vigtige.

Paletten er simpelt opbygget. Der er tre farvekanaler: Rød, grøn og blå, Hver af disse går fra 0-255. Hvis alle kombinationer af disse tages giver det 16,8 mio. (256^3) farver. Det er upraktisk at have så mange forskellige farver, så man er blevet enige om at i nogle tilfælde, herunder på wikipedia, at nøjes med at holde sig indenfor 256 farver. Begrænsingen stammer fra tidligere tiders grafikkort, der kun kunne vise 256 farver. Nogle af de 256 farveslots var reserveret til rammer, standardgrafik og lignende. Af praktiske hensyn valgte man derfor at lave en opsplitning, der kommer tættest på 256 samtidigt med at være praktisk og enkelt. Med hexadecimal skrivning går nummeringen fra 0 til F. Hvis man deler hver grundfarver op i seks blokke får man 6*6*6=216 farver. Med størst mulig spredning giver det at mætningen af hver grundfarve bliver hhv. 0, 51, 102, 153, 204 og 255. Med hexadecimal skrivning bliver det 00, 33, 66, 99, CC og FF. 

I praksis gemmes billeder med de 216 farver enten som GIF eller PNG. Det tredje udbredte grafikformat på WWW, JPEG, er tabsgivende og garanterer ikke uændrede farver.

216 såkaldte websikre farver (non-dithering colors):

Kodninger
World Wide Web
Farver
Domæne (biologi)

Domænet (latin: regio) er inden for biologisk systematik den øverst placerede kategori. Et domæne omfatter et eller flere Riger.

Inddeling af liv 
Alle levende organismer tilhører ifølge moderne systematik et af følgende domæner:

 Bakterier - Bacteria
 Arkæer - Archaea
 Eukaryoter - Eukarya

Virus, som på en vis måde kan betragtes som en form for liv, indgår ikke i ovenstående inddelingssystem, men behandles normalt helt separat.

Ifølge ældre systematik blev organismerne inddelt i kun to domæner, prokaryoter og eukaryoter. Denne klassificering baseredes på studier af cellernes udseende, nærmere bestemt på forekomsten af cellekerne (hos eukaryoter) eller manglen på samme (hos prokaryoter). Den moderne klassificering er i stedet baseret på sammenligning af DNA og RNA.

Historie 

Bemærk at Woese 1990 ikke er anerkendt overalt!

Referencer
Lillebæltsbroen (1970)

Lillebæltsbroen, som også kaldes Den nye Lillebæltsbro, er en sekssporet motorvejsbro mellem Jylland og Fyn bygget i perioden 1965 til 1970 og indviet 21. oktober samme år. Arkitekten var Orla Mølgaard-Nielsen. Brofagene blev bygget på Nakskov Skibsværft.

Broen er 1.700 meter lang, 33,3 meter bred og har et frit spænd på ca. 600 meter. Gennemsejlingshøjden er 44 meter. Gennemsejlingshøjden for Lillebælt er dog begrænset af Den gamle lillebæltsbro der har en gennemsejlingshøjde på 33 meter. Under broen afholdes hvert år Rock under Broen, Danmarks største endagsfestival.
Lillebæltsbroen er en hængebro der hænger i kabler spændt over pyloner ligesom på Storebæltsbroen.

Galleri

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Litteraturliste på Danmarks Vej- og Bromuseum
 Middelfarts Museums emneside om broerne

Vejbroer i Danmark
Hængebroer
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Middelfart Kommune
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Fredericia Kommune
Etableret i 1970
Motorvejsbroer
Broen (1970)
Slægt (biologi)

En slægt er i biologisk systematisk en kategori, som omfatter en eller flere arter. En eller flere nærstående slægter indgår i en familie. Slægt er altså et snævrere begreb end familie, hvilket kan være forvirrende, da det oftest er modsat i forhold til slægt og familie blandt mennesker. En slægt med blot en art kaldes monotypisk. En slægt med mange arter kan opdeles i flere underslægter, og disse kan igen opdeles i sektioner.

Som ved andre taksonomiske kategorier (på nær arten) er det et skønsspørgsmål, hvilken gruppe af arter, man vælger at kalde en slægt. Arter, der er nært beslægtede med hinanden placeres i samme slægt.

Slægt hedder Genus på latin.

Se også 
 Videnskabeligt artsnavn

Kilder og eksterne henvisninger 
 

Biologi
1861

Konge i Danmark: Frederik 7.  1848-1863

Se også 1861 (tal)

Begivenheder

Januar 
9. januar - Mississippi bliver den anden stat der udtræder af de forende stater før den amerikanske borgerkrig
11.januar - Alabama udtræder af de forende stater
29. januar – Kansas bliver optaget som USA's 34. stat

Februar 
 10. februar – De Danske Skytteforeninger stiftes i København

Marts 
 4. marts – Abraham Lincoln tiltræder som USA's 16. præsident
 17 marts – Kongeriget Italien proklameres af Victor Emanuel 2.

April 
 12. april – den amerikanske borgerkrig starter med sydstaternes bombardement og indtagelse af Fort Sumter
 17. april - staten Virginia stemmer for at udtræde af Amerikas Forenede Stater og bliver senere den 8. stat, der tilslutter sig Amerikas Konfødererede Stater

Juni 
18. juni - Danmarks ældste dampskib, Hjejlen, som i dag opererer på Silkeborgsøerne, søsættes
24. juni - dampskibet Hjejlen, der sejler på Silkeborgsøerne, sættes i drift. Det er verdens ældste dampskib, der stadig er i drift

September 
 13. september – Kirkelig Forening for den Indre Mission i Danmark stiftes i Stenlille

Oktober 

 6. oktober - demonstrerende studenter lukker universitetet i St. Petersborg

November 

 6. november - Jefferson Davis vælges til præsident for Sydstaterne

December 
 21. december – Ane Cathrine Andersdatter henrettes ved halshugning på Rødovre Mark (ved den nuværende Annexgårdsvej) for mord på sine tre børn født uden for ægteskab. Hun var den sidste kvinde der blev henrettet i Danmark

Udateret 
Italien samles i et kongerige, under Sardiniens konge Victor Emanuel 2.

Født 
 1. januar – Marcellin Boule, fransk geolog og antropolog (død 1942). 
 20. januar – Peter Nansen, dansk journalist, forfatter og litterær direktør på forlaget Gyldendal (død 1918).
 27. februar – Rudolf Steiner, østrigsk åndsvidenskabsmand (død 1925). 
 17. maj – Ulrik Plesner, dansk arkitekt (død 1933)
 16. august – Ludvig Brandstrup, dansk billedhugger (død 1935)
 10. september – Niels Hansen Jacobsen, dansk billedhugger og keramiker (død 26. november 1941)
 10. oktober – Fridtjof Nansen, norsk opdagelsesrejsende, zoolog og statsmand. (død 1930)
 12. oktober – Kirstine Bjerrum Meyer, underviser og fysiker.

Dødsfald 
 2. april – Peter Georg Bang, dansk politiker, statsminister og jurist (født 1797).
 14. december – Prins Albert, dronning Victorias elskede ægtefælle (født 1819).

Litteratur 
 Store forventninger – Charles Dickens

Eksterne henvisninger 

61
Pisces

Pisces er det latinske ord for fisk. Det kan henvise til flere ting:
 Fisk – en forældet taksonomisk klasse
 Fiskene – et stjernebillede
 Fiskene (stjernetegn) – et astrologisk stjernetegn

Se også
 Pisces Iscariot – album med Smashing Pumpkins fra 1994
Ravioli

Ravioli er en italiensk ret med små dejkuverter fyldt med indbagt fars, spinat, ost eller andet.

Eksterne henvisninger 

Pastaretter
Mad fra Italien
Italienske ord og vendinger
Et Folkesagn

Et Folkesagn er en romantisk ballet i tre akter skabt af den danske koreograf og balletmester August Bournonville til Den Kongelige Ballet i 1854. Den foregår i Jylland i 1500-tallet og handler om de to forbyttede piger bjergpigen Hilda, der bor hos troldene men er et forbyttet menneske, og adelsfrøkenen Birthe, der er forlovet med Junker Ove men i virkeligheden er en trold. Historien slutter med, at de finder tilbage til deres respektive verdener, og Hilda bliver gift med Junker Ove.

Musikken til balletten er skrevet af to forskellige komponister. Niels W. Gade skrev musikken til første og tredje, mens J.P.E. Hartmann skrev musikken til andet akt. Niels W. Gades brudevals, der traditionelt danses ved bryllupper i Danmark, er komponeret til Et Folkesagn.

Balletten regnes som et af Bournonvilles hovedværker og har siden premieren været opført i ubrudt tradition på Det Kongelige Teater. I 1991 havde Det Kongelige Teater repremiere på balletten med kostumer og scenografi af Dronning Margrethe.

Balletter af August Bournonville
Papirflyver

En papirflyver er et minifly foldet af papir og som har bedst af at blive fløjet indendørs,men kan dog godt flyve udendørs hvis der er minimal vind. Kunsten at folde papir kaldes origami.

Se også 
 Luftfartøj

Eksterne henvisninger 
 Papirfly (engelsk) 
Google: Papirfly (engelsk) 
Papirfly du kan bygge (engelsk)
Papirfly – Det bedste papirfly i verdenen! (engelsk) 
Paper Airplanes – De bedste origamipapirfly til at folde og flyve med (engelsk)

Legetøj
Konvertering mellem potentiel energi og kinetisk energi
Origami

Origami (折り紙, Origami) (oru betyder "foldning" og kami betyder "papir") er den antikke japanske papirfoldekunst, men stammer oprindeligt fra Kina. Målet med origami er med et enkelt (oftest kvadratisk) stykke papir at skabe en repræsentation af et objekt ved hjælp af geometrisk foldede former og mønstre, helst uden brug af lim eller ved at skære i papiret. I dag refererer ordet "origami" til alle typer af papir foldning, også de af ikke-asiatisk oprindelse.

Origami bruger kun et lille antal forskellige foldninger, men de kan kombineres på mange forskellige måder til komplicerede figurer eller designs, som for eksempel den velkendte japanske trane. I almindelighed begynder disse figurer med et kvadratisk stykke papir, hvis sider kan være i forskellige farver eller påtrykte mønstre.

Traditionel japansk origami har været praktiseret siden Edo æraen (1603-1867) og har ofte været mindre streng med hensyn til de almindelige konventioner for origami, så undertiden blev papiret skåret under oprettelsen af et design.

En af de mest kendte origamister var Akira Yoshizawa

I Japan er der også et gammel sagn om, den der folder 1.000 origami-traner, får sit største ønske opfyldt.

Fremstilling - demonstration 

Kunsthåndværk
Papir
Vedplanter

En vedplante er en plante, som vokser i tykkelsen ved at den har et vækstlag, inderbarken eller kambiet, som danner ved indad og bark udad. De små vedplanter er dværgbuske og buske, mens de store er træer, og de klatrende er slyngplanter.

Ved 
Ved er et stabiliserende materiale, som vedplanter danner. Derfor kaldes processen fra det urteagtige skud til den træagtige gren eller stamme for "forvedning", og planter, som har været igennem processen, kaldes "forveddede"". Veddet består i første omgang af cellulose, men det bliver senere forstærket ved indlejring af hemicellulose og lignin. Veddet giver planterne den nødvendige styrke til at bære deres egen vægt og den belastning, der opstår under påvirkning af vind, snetryk og vandoptagelse. På den måde er veddet forudsætningen for, at de høje stauder, buske og træer har kunnet udnytte sollyset helt uden konkurrence fra andre planter.

Cellulosen giver veddet trækstyrke, mens ligninet giver det trykstyrke. Dette forhold er baggrunden for, at mennesker har brugt ved i snart sagt alle konstruktioner siden historiens begyndelse: redskabsfremstilling, møbelfremstilling, husbygning, skibsbygning, vejanlæg, havnekonstruktion, osv. Desuden er veddet meget energirigt, og da energien kan frigøres ved at antænde veddet, har det været brugt som varmekilde i alle mulige sammenhænge.

Se også 
 Vedplanter med blomster
 Vedplanter til fugtig jord
 Vedplanter til skygge
Film (flertydig)

Film har flere betydninger:

 Film – levende billeder 
 Film (hinde) – en tynd hinde af et bestemt materiale
 Fotografisk film – en rulle med billeder
 Film (Östhammars kommun) – en landsby i Sverige
 Film (sport) – en handling indenfor sport
Danmarks traditioner og mærkedage

Dette er en liste over danske traditioner og mærkedage. 

Allehelgensaften
Arbejdernes internationale kampdag
Barnedåb
Behøvling
Begravelse
Blå mandag
Bryllup
Bryllupsdag
Død
Fars dag
Fastelavn
Fødselsdag
Guldbryllup
Høstfest
Jubilæum
Jul
Kobberbryllup
Konfirmation
Luciadag
Mors dag
Mortens aften
Nytår
Pers Awten
Pinse
Polterabend
Påske
Rummelpot
Rund fødselsdag
Sankthans
Sidste skoledag
Sølvbryllup
Translokation

 
Mærkedage
Kærlighed ved første hik (bog)

Kærlighed ved første hik er en ungdomsroman af forfatteren Dennis Jürgensen, der blev udgivet i 1981.

Bagpå bogen står disse ord: "Det hele begyndte nytårsaften, da jeg fik et anfald af min uhelbredelige hikke. – Jeg har en idé, råbte cowboyen og kom til. – Han skal stå på hovedet og drikke et glas vand..."

I 1999 blev bogen filmatiseret under samme navn af Tomas Villum Jensen med Robert Hansen og Sofie Lassen-Kahlke i hovedrollerne, og som senere fik en række efterfølgere.

Litteratur i 1982
Bøger af Dennis Jürgensen
Korde

En korde er et linjestykke, der forbinder to punkter på en cirkel eller en kurve.

Se også 
 Sekant, diameter og tangent.

Geometriske former
Cirkler
Kurver
Mors dag

Mors dag afholdes i Danmark den anden søndag i maj. Dagen blev opfundet i USA i 1872 af den amerikanske forfatter og kvindevalgretsforkæmper Julia Ward Howe (1819-1910). Oprindeligt var tanken at dagen også skulle være en dag for fred. Anna Jarvis (1864-1948) fik udbredt kendskabet til dagen, i første omgang for at ære sin egen mor (moderen Anna Marie Reeves Jarvis arbejdede bl.a. for at forbedre de sanitære forhold og mindske børnedødeligheden), men efterhånden også for generelt at ære alle mødres arbejde. Hun fik indført, at dagen skulle afholdes den anden søndag i maj, og skikken bredte sig hurtigt. Dagen er blevet holdt i hævd som en officiel helligdag i USA siden 1914.

Historie 

Før Julia Ward Howe opfandt mors dag i USA fandtes der en gammel tradition i Storbritannien med en lidt anden udgave af mors dag. Siden 1600-tallet har børn og unge hver fjerde søndag i fasten traditionelt fået fri fra tjenestestedet for at besøge deres mother church, hvilket normalt var en større kirke eller katedral i området. Dagen blev kaldt Mothering Sunday og var ofte den eneste dag om året hele familier kunne være sammen. I Nordengland og Skotland blev dagen kaldt Carling Sunday, da en speciel slags pandekager (carlings) normalt blev serveret. Andre traditionelle lækkerier blev serveret andre steder i landet på dagen – f.eks. en plumkage med rosiner og frugt eller sød og krydret hvedegrød kogt på sødmælk.

Mothering Sunday var dog ved langsomt at dø ud, da dagen blev genoplivet med inspiration fra den nye amerikanske tradition. Dagens afholdes stadig den fjerde søndag i fasten, men kaldes nu Mothers Day og er nu dedikeret mødre ligesom den amerikanske variant.

Anna Jarvis forsøgte at introducere den hvide nellike som symbol på mors dag. Nelliken skulle symbolisere mødrenes dyder: renhed, trofasthed, ærbarhed, barmhjertighed, kærlighed og skønhed. Ideen blev videreudviklet, så folk med levende mødre bar røde nelliker, mens folk, hvis mødre var døde bar hvide nelliker. Traditionen var ikke tiltænkt at være kommerciel, men da nelliken blev symbol på mors dag fik blomsterhandlende en fremtrædende rolle i traditionen omkring mors dag.

Mors dag i Danmark 

Mors dag kom til Danmark i 1910, da baptistmenigheden i Rønne inviterede til fejring af "Moders Dag". 400 mennesker deltog i fejringen i Rønne. 

I 1929 krydrede rigsdagsbetjent Christian Svenningsen (1896 – 1979) traditionen med sin egen ide til arrangementer indenfor foreningen De Allieredes Danske Vaabenfæller til pengeindsamling til fordel for krigsenker og mødre, der havde mistet en søn. Han havde kæmpet som soldat i USA's hær under 1. verdenskrig og hørte da om den nye tradition fra soldaterkameraterne. Senere gik pengene til Mødrehjælpen. 

Ud over blomsterhandlernes udbud af mors dag-buketter og kort produceres der i Danmark også hos porcelænsfabrikken Bing og Grøndahl siden 1969 mors dag-platter beregnet til samlere.

Datoer for mors dag i andre lande

Se også 
Fars dag

Kilder/Henvisninger 

 historie-online.dk: Mors dag – historien bag traditionen 
 Beregning af dato for Mors Dag i alverdens lande med regnearksformler (Excel)

Noter 

Traditioner
Mærkedage
Bryllupsdag

En bryllupsdag er årsdagen for et ægtepars bryllup. Fejringen af guldbryllupper har været kendt i Tyskland i hvert fald siden 1500-tallet. Senere kom sølv- og kobberbryllupper til, og i første halvdel af 1900-tallet blev navngivningen og fejringen af en lang række bryllupsdage markedsført af bl.a. smykkehandlere med start i USA. I Danmark kendes fejringen af de første bryllupsdage (guld- og sølvbryllupper) fra starten af 1800-tallet.

Historie 

Skikken med at fejre bryllupsdage stammer ifølge nogle oplysninger fra Tyskland. Fejringen af guldbryllupper har således fundet sted i det tysksprogede Europa fra 1500-tallet. Oprindelig kaldtes skikken for jubelbryllup og kan tænkes at være inspireret af de jubelår, den katolske kirke udråbte fra 1300. I Sverige har "bröllopsjubileer" været fejret siden midt i 1700-tallet, antagelig bragt til landet fra Tyskland af indvandrede herrnhutere. 

Indtil ind i 1900-tallet havde kun nogle få af bryllupsdagene tilknyttet særlige navne og tilhørende gaver. Efter 1900 blev bl.a. smykkehandlerne i stigende grad opmærksomme på muligheden af at forøge deres salg ved at stimulere fejringen af mange forskellige bryllupsdage, og i 1937 udstedte den amerikanske juvelérsammenslutning The American National Retail Jeweler Association en udvidet liste med navne på alle bryllupsdage indtil 25 år og hver femte bryllupsdag derefter. Denne liste har med forskellige lokale variationer siden vundet international udbredelse.

Udbredelse i Danmark 

Fejringen af de runde bryllupsjubilæer bredte sig til Danmark fra Nederland og Nordtyskland i begyndelsen af 1800-tallet. I løbet af århundredet spredte fejringen af sølv- og guldbryllupper (jubelbryllupper) sig fra de danske byer til landbefolkningen. Oprindelig blev jubelparret først velsignet i kirken på dagen, hvorefter de sammen med gæster gik i procession til hjemmet. Senere i 1800-tallet forsvandt højtideligholdelsen i kirken, og den private fejring i hjemmet blev det centrale indhold. I slutningen af 1800-tallet blev det almindeligt at vække brudeparret tidligt om morgenen med musik og sang. I slutningen af 1800-tallet blev det i København også almindeligt at fejre kobberbryllup, mens denne skik først bredte sig til resten af landet i 1930'erne.

Liste over bryllupsdage 
Alt efter antallet af år siden brylluppet har bryllupsdagen sit eget navn. Nogle bryllupsdage har særlige traditioner for fejring. De samme betegnelser for de enkelte bryllupsdage bruges i vidt omfang internationalt, selv om der er lokale variationer for nogle årsdages vedkommende.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Tysk bryllupsdagsside med mange særnavne. 
 Wedding anniversaries - amerikansk liste, samlet af Chicago Public Library's Information Center. 

Dag
Mærkedage
Winnie Mandela

Winnie Madikizela-Mandela (født 26. september 1936 i Bizana, død 2. april 2018) var borgerretsforkæmper i organisationen African National Congress (ANC) i Sydafrika, som kæmper for de indfødtes rettigheder. Hun var en meget fremtrædende figur under kampen mod apartheidstyret i Sydafrika. Fra 1994 til 2003 var hun medlem af parlamentet  og igen fra 2009 til sin død. Fra 1994 til 1996 var hun viceminister, men måtte træde tilbage efter beskyldninger om korruption.

Hun blev gift med Nelson Mandela i 1958 og skilt igen i 1996. De fik to børn sammen. Hendes tilhængere kaldte hende "nationens moder".

Liv og gerning

Baggrund og opvækst 
Winnie Mandela voksede op i landsbyen Mbongweni, sammen sine forældre og otte søstre.

Uddannelse og arbejde som socialarbejder i Johannesborg

Ægteskab med Nelson Mandela, Den Afrikanske Nationalkongres og frihedskampen

Anti-apartheid-aktivist 
Madikizela-Mandela blev ved sit ægteskab med anti-apartheid aktivisten Nelson Mandela i Johannesburg i 1958 aktiv i ANC - bevægelsen. I 1963 blev Nelson Mandela fængslet for landsforræderi og Winnie var hans talerør udadtil gennem de 27 år, han tilbragte i fængslet. I denne periode blev hun en ledende skikkelse i ANC, og hun var flere gang arresteret og tortureret af sikkerhedsstyrkerne.. I 1969 blev hun fængslet og tilbragte 17 måneder i arrest. Efter en større opstand i Johannesburg i 1976 blev hun fængslet, hvorefter hun blev forvist til en landlig provins. I 1985 fik hun lov til at vende hjem til Soweto og blev politisk leder af oprørsbevægelsen her.

Beskyldninger om overgreb 
Efter apartheid-styrets fald etablerede (TRC) Nelson Mandelas regering en kommission, der skulle undersøge brud på menneskerettighederne under apartheidstyret. Kommissionen fandt Madikizela-Mandela politisk og moralsk ansvarlig for overgreb, begået af "Mandela United Football Club", hendes sikkerhedskorps.

Skilsmisse 
I 1991 blev hun idømt 6 års fængsel som medansvarlig for bortførelsen af en 14-årig dreng. Drengen blev senere fundet død. Hun fik dog ved en appeldomstol nedsat straffen til et år. Dette var medvirkende til at Nelson Mandela, som var blevet løsladt den 11. februar 1990, begærede separation i 1992. Efter skilsmissen i 1996 opretholdt de dog indbyrdes kontakt, og hun besøgte ham under hans sygdomsperiode og deltog i hans begravelse.

Bedragerianklager 
Winnie Mandela blev den 25. april 2003 idømt fem års fængsel for bedrageri og tyveri for knap en million kr. Bedrageriet blev blandt andet begået gennem ANC's kvindeliga. Kort efter dommen trak hun sig tilbage fra alle ledende poster i ANC og ligeledes fra sit sæde i parlamentet og formandsposten i ANC Women's League. I juli 2004 afgjorde en appeldomstol, at hendes forbrydelser ikke var udført for personlig vinding. Hun blev frikendt for tyveri, men fik 3 år og 6 måneders betinget fængsel for bedrageri.

Død 
Den 2. april 2018 meddelte Mandelas personlige assistent Zodwa Zwane at Winnie Mandela var sovet stille ind. Ifølge hendes familie døde hun efter lang tids sygdom. De sagde også, at hun havde været inde og ude af hospitalet siden starten af året.

Reference 
 
 

Politikere fra Sydafrika
Søslag

Et søslag er en krigshandling mellem skibe eller andre vandbårne fartøjer.

De fleste søslag har fundet sted på havet og nogle få på søer eller i floder.

Selvom skibskonstruktioner og typer af involverede fartøjer har ændret sig drastisk gennem tiderne, (galejer, sejlskibe, ubåde, slagskibe og hangarskibe), har de taktiske principper ikke ændret sig meget. For eksempel er god manøvreevne før et engagement vigtig for at bringe sig i gunstig position i forhold til modstanderen, afbryde et søslag uden tab af skibe etc.

Se også 
 Søslaget i Køge Bugt – Et dansk søslag
 Søslaget mellem Rygen og Bornholm - Det blodigste i dansk historie

 
Historie
Vielse

Vielse er den handling, der etablerer et ægteskab. Vielse kan i Danmark foretages ved kirkelig eller ved borgerlig vielse. 

Både kirkelige og borgerlige vielser kan foregå i det fri, på hospitaler eller om bord på skibe.

Se også

 Bryllup

Eksterne henvisninger 
 Ægteskabsloven på Retsinformation

Noter 

Overgangsriter
Bryllup
Kirkelige handlinger af betydning for slægtsforskning

de:Hochzeitsfeier#Trauung
Parforhold

Et parforhold er et længerevarende kærlighedsforhold og mellemmenneskeligt forhold mellem 2 mennesker som kan bo eller som ikke bor sammen.

Efter to år får et parforhold betydning i visse juridiske anliggender.

Se også: 
 Arrangeret ægteskab
 Bryllup
 Charme
 Familie
 Flirte
 Forelskelse
 Forførelse
 Hengivenhed
 Hvedebrødsdage
 Jalousi
 Kærlighed
 Monogami
 Polygami
 Separeret
 Sex
 Skilsmisse
 Tabu
 Ægteskab

Eksterne henvisninger 

 Seksualitet og følelser er en guide til kærlighedslivets veje og vildveje  Forord af Pernille Aalund: Åbent brev til en ny mand.
 
 How Much Is Too Much? Or Not Enough? By Carmen Sutra  Citat: "...I've received countless letters from men AND women detailing the pain of either constant rejection from their partner or disappointment in the frequency of lovemaking...."
 Where Has The Love Gone  Citat: "...When sexual intimacy starts to disappear in a relationship, many couples fall into a trap that I call the standoff. In a standoff situation, neither partner is honestly communicating their needs with one another...."
 What Is Romantic Love (forelskelse) Anyway?  Citat: "...No wonder so many pre-marital couples think they don't need counseling to aid in communication..."
 January 13 2005, iol: Experts shed light on battle of the sexes Citat: "..."Conversation has differing functions for the two sexes, conditioned by their cultural background," Dirk Zimmer, professor of psychotherapy at the University of Tuebingen..."
 Love. Is it worth the hassle?  Citat: "...Falling in love, says Peck, is really a regression to that stage of babyhood...Now there is a choice: either the relationship ends or, as Peck puts it, 'they initiate the work of real loving' (Peck 88)..."

Familie
Kærlighedsforhold
Rådhus

Et rådhus er en bygning for administrationen i en kommune, hvor blandt andet kommunalbestyrelsen holder til. Disse bygninger er i større byer oftest centralt placeret og tidligere ofte placeret ved et torv eller en plads. Eksempler kan ses både i ind- og udland (Rådhuspladsen i København, Rådhusene i Hamburg og München i Tyskland).

Blandt de ældste rådhuse i Danmark er de gamle rådhuse i Kalundborg, Næstved og Ribe, der alle stammer fra middelalderen.

Galleri

Se også 
 Forvaltning

Eksterne henvisninger 

 Rådhuse under enevælden – Dansk Center for Byhistorie

 
Politik