Margrethe 2.

|

|}
Hendes Majestæt Dronning Margrethe II (Margrethe Alexandrine Þórhildur Ingrid, Danmarks dronning; født den 16. april 1940 på Amalienborg Slot) er Danmarks regent, siden den 14. januar 1972. Hun er datter af kong Frederik 9. og Dronning Ingrid. Margrethe II var gift med prins Henrik (prinsgemalen), med hvem hun har sønnerne kronprins Frederik og prins Joachim.

Margrethe efterfulgte sin far ved dennes død den 14. januar 1972. Ved hendes tiltrædelse blev hun den første kvindelige monark i Danmark siden Margrete 1. Som regerende monark har hun den længste regeringstid af alle danske monarker, efterfulgt af Christian 4.

Formalia 
Margrethe II er Danmarks dronning i medfør af Tronfølgeloven af 1953, og tilhører den glücksburgske slægt. Dronningen tituleres Hendes Majestæt Dronning Margrethe II, i tiltale Deres Majestæt.

Idet Margrethe II er barnebarn af Margareta af Connaught er hun nr. 220 i den britiske tronfølge.

Liv

Fødsel og opvækst 

Prinsesse Margrethe blev født den 16. april 1940 i Frederik VIII's Palæ på Amalienborg Slot i København i sin farfar Kong Christian 10.'s regeringstid. Hun var datter af kronprins Frederik og kronprinsesse Ingrid af Danmark. Hun er opkaldt efter sin mormor Margareta og har også arvet Margaretas kælenavn Daisy. Hendes far var ældste søn af kong Christian 10. og dronning Alexandrine af Danmark. Hendes mor var eneste datter af kronprins Gustav Adolf (senere kong Gustaf 6. Adolf) og kronprinsesse Margareta af Sverige. Hendes fødsel fandt sted en uge efter Nazi-Tysklands invasion af Danmark i 1940.

Prinsesse Margrethe blev døbt i Holmens Kirke i København den 14. maj 1940. Hendes faddere var kong Christian 10., prins Knud af Danmark, prins Axel af Danmark, kong Gustav 5. af Sverige, kronprins Gustaf Adolf af Sverige, prins Gustaf Adolf af Sverige og prins Arthur af Storbritannien. Hun fik navnene Margrethe efter sin mormor, prinsesse Margaret af Storbritannien, Alexandrine efter sin farmor, prinsesse Alexandrine af Mecklenburg-Schwerin og Ingrid efter sin mor. Eftersom hendes farfar kong Christian 10 også var konge af Island, da hun blev født, modtog hun også det islandske navn, Þórhildur, der indeholder det islandske bogstav Þ.

I 1944, da Margrethe var fire år gammel, blev hendes første søster prinsesse Benedikte født, som senere giftede sig med prins Richard zu Sayn-Wittgenstein-Berleburg. To år senere, i 1946, blev hendes næste søster prinsesse Anne-Marie født, der senere blev gift med kong Konstantin 2. af Grækenland.

Den 20. april 1947 døde kong Christian 10., og hendes far besteg tronen som kong Frederik 9.

Tronfølger 

Ved kong Frederik 9.'s tronbestigelse var Tronfølgeloven af 1853 gældende og fastlagde, at der kun var mandlig tronfølge i Danmark. Da kongeparret kun havde døtre, skulle tronen efter tronfølgeloven overgå til kong Frederiks yngre broder arveprins Knud og siden til dennes ældste søn, prins Ingolf. Med Grundloven af 5. juni 1953 blev Landstinget nedlagt og den parlamentaristiske sædvane indskrevet i lovteksten. Samtidig ændredes Tronfølgeloven, så der indførtes delvist kvindelig arvefølge til tronen, dog således at sønner fortsat havde fortrinsret for døtre. Da Frederik 9. kun havde døtre, blev prinsesse Margrethe dermed tronfølger.

Prinsesse Margrethe blev konfirmeret på Fredensborg Slot den 1. april 1955.

På sin 18-års fødselsdag i 1958 blev hun optaget i statsrådet, hvor hun ledede møderne under sin fars fravær.

Uddannelse 
Hun gik i folkeskole på N. Zahles Skole i København, men tog i 1959 studentereksamen som privatist ved et studenterkursus, der var oprettet på Amalienborg til hende og hendes veninde, Birgitta Juel til Juelsberg. Margrethe har deltaget i forskellige studier i Danmark, Frankrig og England: Hun har taget filosofikum ved Københavns Universitet i 1960, fulgte arkæologi ved Girton College på Cambridge University fra 1960-1961, statskundskab ved Aarhus Universitet fra 1961-1963 samt forskellige studier ved Sorbonne i 1963 og ved London School of Economics i 1965. Under sit ophold i London traf hun den franske grev Henri-Marie-Jean-André de Laborde de Monpezat, der var legationssekretær ved den franske ambassade i London.

Ægteskab 

Den 10. juni 1967 blev hun i Holmens Kirke gift med den franske diplomat Henri-Marie-Jean André, greve de Laborde de Monpezat, der herefter fik titlen prins Henrik og blev tituleret Hans Kongelige Højhed Prins Henrik

Margrethe fødte den 26. maj 1968 tronarvingen Frederik André Henrik Christian (kronprins Frederik). Den 7. juni 1969 fulgte parrets anden søn Joachim Holger Waldemar Christian (prins Joachim).

Dronning 
Ved sin fars død den 14. januar 1972 besteg hun tronen som Margrethe 2. af Danmark. Hun blev udråbt som dronning fra Christiansborg Slots balkon af statsminister Jens Otto Krag den 15. januar 1972. Dronningen valgte som valgsprog: Guds hjælp, Folkets kærlighed, Danmarks styrke.

Dronning Margrethe er i virkeligheden kun den første dronning af Danmark med dette navn. Margrete 1., der regerede Danmark fra 1376 til 1412, havde aldrig titel af dronning af Danmark, men derimod valgt til "fuldmægtig frue og husbond" og omtalte sig selv som "Margrete af Guds nåde, Valdemar Danekonges datter". Hun var først formynder for sin søn Oluf, og ved hans død i 1387 valgte Rigsrådet Margrete til regent med titel af "formynder af hele Danmarks rige". Hun var dog frem til 1380 også formelt dronning af Norge, qua hustru til Håkon 6.

Margrethe 2. er dermed den første regerende dronning af Danmark. Muligheden for kvindelig arvefølge blev først indført med kongeloven af 1665, derefter afskaffet i 1853, for igen at blive indført med grundlovsændringen af 1953.

Margrethe 2.s tronbestigelse fandt sted på et tidspunkt, hvor det såkaldte 68'oprør havde skabt en demokratisk luftning, der ikke harmonerede særligt godt med eksistensen af et arveligt kongedømme. For første gang siden 1920 dukkede republikanske tanker op, og en gallupundersøgelse konstaterede, at 50 procent af befolkningen var mod monarkiet og 50 procent for. Men det republikanske røre var en overfladeboble i en situation, hvor befolkningen nok så meget gik op i debatten om, hvorvidt Danmark skulle tilslutte sig EF, og i 1973 indtraf oliekrisen, der satte de politiske økonomiske spørgsmål i forgrunden.

Dronning Margrethe blev farmor første gang den 28. august 1999, da prins Joachim og hans daværende hustru prinsesse Alexandra (nu Alexandra, grevinde af Frederiksborg) fødte prins Nikolai. Siden fulgte yderligere syv børnebørn, hvoraf tronarvingen Christian Valdemar Henri John, søn af kronprins Frederik og kronprinsesse Mary, fødtes den 15. oktober 2005.

Enke 
Dronningen blev enke, da hendes mand prins Henrik døde kl. 23.18, d. 13 februar 2018. Han blev bisat fra Christiansborg Slotskirke tirsdag den 20. februar 2018.

50-års jubilæum 

Dronningens 50-års jubilæum, som monark for Danmark, blev markeret den 14. januar 2022 med fejringer senere på året.

Opgaver 

Ifølge Danmarks Riges Grundlov er Danmarks styreform konstitutionelt monarki, hvilket betyder at monarken er statsoverhoved i et land med en demokratisk valgt regering. Monarkens beføjelser er i hovedsagen reguleret gennem en forfatning.

I Danmark er monarken afskåret fra alene at udføre politiske handlinger, da dette er regeringen og Folketingets opgave. Love skal underskrives af regenten og af den ansvarlige fagminister, før de er gyldige. Endvidere har dronningen en vigtig rolle i forhold til udnævnelse af og afsked af regeringer. Dronningen har i forbindelse med en såkaldt dronningerunde en vigtig opgave i at udpege den person, der kan mønstre størst opbakning og dermed også skabe grundlag for at danne regering. Når en folketingsvalgt person har skabt grundlag for en regering, der ikke har et flertal i mod sig i Folketinget, vil personen meddele Dronningen dette og anbefale en regeringsudnævnelse på dette grundlag. Dronningerunder er ikke en lovmæssig bestemmelse, men derimod en nyere praksis indført første gang i 1909 under Frederik 8.

Udenlandske ambassadører afleverer deres akkreditiver til dronningen, når de begynder deres hverv i Danmark.

Dronningen står endvidere i spidsen for statsbesøg – både ved udenlandske delegationernes besøg i Danmark og danske besøg i udlandet.

Dronningen deltager også i en lang række begivenheder i Danmark, f.eks. indvielser, jubilæer og premierer ligesom dronningens sommertogt med Kongeskibet Dannebrog til danske byer (herunder Grønland og Færøerne) giver dronningen lejlighed til at besøge lokale initiativer og lokalt erhvervsliv.

Dronningen står endvidere for uddelingen af officielle statslige ordener i Danmark, af hvilke de fleste tildeles efter indstilling fra de enkelte fagministerier. Dronningen har endvidere ret til at udnævne nye adelstitler i Danmark, en ret hun hidtil har benyttet to gange i sin regentperiode.

Dronning Margrethe afholder offentlig audiens i repræsentationslokalerne på Christiansborg og holder hvert år den 31. december kl. 18.00 en radio- og tv-transmitteret tale til det danske folk.

Residenser 

Den danske stat stiller en række slotte til rådighed for Dronningen som bolig og til repræsentative formål som ramme om hendes virksomhed som statsoverhoved. Derudover ejer regentparret enkelte slotte og ejendomme privat.

De fire palæer på Amalienborg Slot i København er kongefamiliens hovedresidens. Dronningen har selv residensbolig i Christian IX's Palæ og anvender desuden Christian VII's Palæ som gæstebolig og til repræsentative formål.

Desuden står dele af Christiansborg Slot i København til rådighed for dronningen og anvendes til officielle formål som audienser, statsråd, gallamiddage og nytårskur.

Fredensborg Slot benyttes som bolig i forårs- og efterårsperioden, mens Marselisborg Slot i Århus (regentens private ejendom) og Graasten Slot i Sønderjylland benyttes en del af sommeren.

Derudover ejede regentparret vinslottet Château de Cayx i Frankrig, hvor de indtil prinsens død hvert år holdt sommerferie under private former.

Interesser 
Dronningen er kendt for sin store arkæologiske interesse og har deltaget i flere udgravninger, bl.a. i Etrurien. Interessen for arkæologi delte hun med sin nu afdøde svenske morfar Gustaf 6. Adolf af Sverige.

Dronningen har også mangeartede kunstneriske interesser og evner. Hun har f.eks. i 1970 tegnet Danmarks julemærke og Grønlands julemærke fra 1983. I 1977 illustrerede hun den danske bibliofiludgave af J.R.R. Tolkiens Ringenes Herre. Det skete under pseudonymet Ingahild Grathmer. Siden illustrerede hun Historierne om Regnar Lodbrog 1979 og Bjarkemål 1982 samt Poul Ørums Komedie i Florens 1990. I 2000 illustrerede hun Henrik, prinsgemalens digtsamling Cantabile.

I 1987 designede dronning Margrethe kostumer til tv-teatrets Hyrdinden og skorstensfejeren. Hun modtog Modersmål-Prisen i 1989 og lavede i 1991 scenografi og kostumer til balletten Et Folkesagn på Det Kongelige Teater. I 1999-2000 lavede hun découpager til tv-filmen Snedronningen om H.C. Andersens eventyr af samme navn. Hun skrev desuden manuskript og lagde stemme til fortælleren. I hun med til at skrive manuskriptet og lave scenografien til filmen De Vilde Svaner fra 2009 efter H.C. Andersens eventyr af samme navn. Dronningen har også designet og broderet messehagler til Fredensborg Slotskirke, Kronborg Slotskirke, Ammassalik/Tasiilaq Kirke, Haderslev Domkirke og Århus Domkirke samt lavet bispekåber til Helsingør Stift, Viborg Stift, Haderslev Domkirke og Århus Domkirke.

Senest har hendes malerier opnået betragtelige priser på både nationale og internationale kunstauktioner. Hendes kunst betegnes som naturalistisk med en stor del approberet realisme – evnen til at omsætte konkrete synsindtryk og billeder til flerdimensionelle indtryk på et lærred. Bl.a. Michael Ancher og L.A. Ring brugte samme metode.

Dronningens interesse for kunst er stor, og hun har har haft adskillige udstillinger på danske og udenlandske museer. Eksperter er ikke enige om kunstens kvalitet. Fx lød der protester, da en leder af Statens Museum for Kunst købte og udstillede to malerier af dronningen.

Interview med Politiken om klimaforandringer 
I et interview fra Politiken, der blev bragt den 11. april 2020, skabte dronningen debat eftersom hun ikke entydigt anerkender, at klimaforandringerne er menneskeskabte. Dronningen udtalte, at hun ikke var sikker på, at klimaforandringerne og den globale opvarmning var "direkte" menneskeskabte:

Dronningen giver aldrig udtryk for partipolitiske interesserer, men bevæger sig dog ind på et utrolig omdiskuteret politisk emne.

Udtalelsen affødte kritik fra flere klimaeksperter og forskere, samt debat i medierne og på Christiansborg, om hvad hendes apolitiskhed tillod hende at udtale sig om i offentligheden. Sikandar Siddique en løsgænger i Folketinget (tidligere repræsenterende partiet Alternativet) skrev bl.a. at Kongehuset omgående burde trække interviewet tilbage. Flere klimaforskere udtalte i den forbindelse at der ikke er nogen tvivl om, at klimaforandringerne er menneskeskabt, men støttede samtidig andre af hendes holdninger (se kapitel nedenfor).

"Ikke panikke" 
I interviewet med Politiken siger dronning Margrethe også, at man skal undgå at gå i panik over klimaets nuværende situation:

Og denne bemærkning har fået støtte fra det videnskabelige samfund:

Anetavle

Portrætter og buster 

Et antal buster af dronningen er gennem årene blevet udført, f.eks.:
 Harald Isenstein en buste fra 1973 der blev opstillet i Korsør Rådhus.
 Hans Pauli Olsen en buste fra 1997, i Frederiksborgmuseet.

Flere portrætter er malet af dronningen.
 Niels Strøbeks maleri af dronningen stående ved vindue med Amalienborg Slotsplads i baggrunden fra 1975 samt nok et maleri af Strøbek fra 1977 gengivende den kunstneriske dronning.
 Franciska Clausens maleri af den siddende dronning er fra 1977.
  malede i 1978 et ansigtsportræt af dronningen.
  malede i 1979 et portræt af en siddende dronning, billedet hænger nu i Søofficers-Foreningen.
 Preben Hornungs maleri på Frederiksberg Slot er fra 1981.
 Preben Hornung lavede yderligere et maleri af dronningen i 1983, hvor hun er iført Hosebåndsordenens dragt.
 og endelig et maleri fra 1985 af Preben Hornung med dronningen i lang blå kjole. Nu på Frederiksborgmuseet.
 Et maleri af Dmitri Zhilinsky fra 1993 hænger på Fredensborg Slot.
 Et andet maleri fra 1993 er udført af Henrik Have og hænger i Scleroseforeningen.
 Niels Strøbeks maleri fra 1998 findes på Århus Rådhus.
 Thomas Kluge har også malet to portrætter, et ansigtsportræt i 1995 og et gallaportræt fra 1999-2000.
 Jørgen Bobergs Portræt af H.M. Dronning Margrethe II er fra 2000.
 Michael Kvium lavede sit portræt af dronningen i 2010.
 Mikael Melbye malede et portræt i 2011, der hænger på Christiansborg.
 Lars Physants billede At skabe billeder af billeder fra 2015 blev til på bestilling fra Nationalmuseet.

Andy Warhol udfærdigede i 1985 en række næsten ikonografiske serigrafier af dronningen i vanlig popkunst-stil.

Titler, prædikater, æresbevisninger og æresudnævnelser

Fuld officiel titel 
 Af Guds Nåde Danmarks Dronning

Titler og prædikater fra fødsel til død 
 14. maj 1940 – 17. juni 1944: Hendes Kongelige Højhed Prinsesse Margrethe af Danmark og Island
 17. juni 1944 – 5. juni 1953: Hendes Kongelige Højhed Prinsesse Margrethe af Danmark
 5. juni 1953 – 15. januar 1972: Hendes Kongelige Højhed Prinsesse Margrethe til Danmark, Tronfølgeren
 15. januar 1972 – nu : Hendes Majestæt Margrethe II, Danmarks Dronning

Æresbevisninger

Danske dekorationer

Grønlandske dekorationer

Udenlandske ordener og hæderstegn

Æresudnævnelser 

 Royal Fellow of the Society of Antiquaries of London, 1974
 Honorary Fellow ved London School of Economics, 1975
 Lucy Cavendish College, Cambridge, 1989
 Girton College, Cambridge, 1992
 Æresdoktor (Doctor of Laws) ved University of Cambridge, 1975
 Æresdoktor ved University of London, 1980
 Æresdoktor ved Islands Universitet, 1986
 Æresdoktor ved University of Oxford, 1992
 Æresdoktor ved University of Edinburgh, 2000
 Æresborger (Honorary Freedom) City of London, 2000
 Paris' Universiteters Rektorats Medalje (La Medaille de la Chancellerie des Universités de Paris), 1987
 Æresmedlem af Kungl. Vitterhets Historie og Antikvitets Akademien, 1988
 Indbudt medlem af Ski-Idrettens Fremme, Oslo
 Æresmedlem af Sammenslutningen af Danske Scenografer, 2010
 Kongelig Mayestaits Acteurs

Protektioner

Se også 
 Dronning Margrethe 2.s anetavle
 Tronfølgerens forlovelse

Noter

Referencer

Litteratur

Eksterne kilder/henvisninger 

 Hendes Majestæt Dronning Margrethe II på Kongehusets hjemmeside.

Regerende dronninger af Danmark
Huset Glücksburg
Protestantiske monarker
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Riddere af Serafimerordenen
Storkors af Æreslegionen
Storkors med kæde af Den Islandske Falkeorden
Storkors med kæde af Sankt Olavs Orden
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Storkommandører af Dannebrog
Personer fra København
Kommandører af Storkorset af Trestjerneordenen
Personer i Kraks Blå Bog
Alumni fra Aarhus Universitet
Riddere af Hosebåndsordenen
Modtagere af Modersmål-Prisen
Storkors af Frelserens Orden
Storkors med kæde af Den Italienske Republiks Fortjenstorden