alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Bombefly

Et bombefly er et militært fly, der kan angribe skibe og mål på jorden med bomber.

Den første kendte anvendelse af bomber kastet fra et fly mod mål på jorden var i 1911, hvor en italiensk pilot smed 4 håndgranater mod to tyrkiske mål fra et observationsfly anvendt under den italiensk-tyrkiske krig. Det var tidligt i flyvningens historie, hvor flyvemaskinernes rolle i krigstjeneste var begrænset til observation af f.eks. fremmede troppebevægelser eller egne artillerinedslag.

I løbet af 1. verdenskrig fandt man på at montere maskingeværer på flyvemaskinen til nedskydning af fjendtlige observationsfly, og piloterne fandt også på at nedkaste håndgranater over fjendens skyttegrave. I løbet af krigen blev artillerigranater udviklet til egentlige bomber til nedkastning fra flyvemaskiner; først nogle, som observatøren smed ud over siden fra cockpittet, men senere blev bomberne monteret i egnede holdere under flyet.

I mellemkrigstiden udvikledes bombeflyene og efterhånden som nyttelasten øgedes, kunne maskinerne enten bære få, store bomber(op til 1 ton) eller mange, mindre bomber. I sidstnævnte tilfælde var der ikke plads til bomberne under flyet, så en egentlig bombelast udvikledes, hvor bomberne lå i holdere og blev ført ud gennem bombelugerne i bunden af flyet.

Til forsvar mod fjendtlige jagerfly indførtes en sekundær bevæbning af manuelt betjente maskingeværer, monteret i flyets sider, top, bund, for og agter, ofte i specielt indrettede, drejelige kanontårne (turrets).

Mere moderne forsvarsmekanismer består bl.a. af sensorer, der detekterer om fjendtlig radar er låst på flyet. I sådanne tilfælde kan man efterlade et kunstigt radarekko efter sig i luften ved at skyde chaff ud. Det er små sølvfoliestrimler, der bliver hængende længe i luften og reflekterer radarstråler.

Hvis flyet er mål for et varmesøgende missil, kan der udskydes flares, lyskugler, som med deres varmestråling lokker missiler væk fra flyet.

Bombemetoder 

Dykbombefly (engelsk: "dive bomber", tysk: "Sturzkampfflugzeug" eller "Sturzkampfbomber ") er beregnet til at dykke lodret mod deres mål fra stor højde, for at opnå større præcision og begrænse effekten af antiluftskyts. Denne type var især brugt før og under 2. verdenskrig.

I modsætning hertil står bombefly (tysk: "Horizontalbomber") som flyver vandret over målområdet når de kaster deres bomber. Denne bombemetode havde sin storhedstid under 2. verdenskrig, hvor eskadriller af tunge bombefly tømte deres bombelaster over storbyer. Bombemetoden fik en renæssance med indførelsen af krydsermissiler, laser- og satellitstyrede bomber.

Indførelsen af computere i kampfly muliggjorde avancerede bombekast som Toss bombing og High-angle bombing. Derved undgik det bombende fly at overflyve målområdet og kunne undgå jord til luft-missiler og trykbølgen fra kernevåben.

Se også 

 Militærfly
 Våben

Kilder
AMRAAM

AMRAAM står for Advanced Medium Range Air to Air Missile. Bærer betegnelsen "Air Interdiction Missile 120" eller "AIM-120". Fremstillet af Hughes. Et målsøgende missil der typisk affyres fra jagerfly mod andre flyvende mål. Anvender to forskellige søgemetoder: Det første stykke tid efter affyring opdateres missilets kurs ved modtagelse af signaler fra "moderflyets" radar. Når missilet nærmer sig målet anvender missilet sin egen radar. Det angrebne fly vil således ikke vide at missilet er på vej før i sidste øjeblik. Rækkevidde 20+ miles.

AMRAAM kan i princippet affyres fra en hvilken som helst våbenplatform hvis radar er i stand til at opdatere dets kurs under flyvningen. AMRAAM er tilpasset en række forskellige affyringsplatforme som skibe og køretøjer SLAMRAAM (Surface Launched AMRAAM).

Missiler
Våben fra USA
ALARM (militær)

ALARM (Air Launched Anti Radar Missile) er et britisk missil, der bruges til at ødelægge fjendens radaranlæg. Da en radar udsender radiosignaler, 'låses' missilets søgeelektronik fast på det aktuelle radarsignal, og missilet styrer således efter affyring selv mod radarantennen.

Missilet blev udviklet i midten af 1980'erne og blev benyttet af Royal Air Force indtil 2013 og anvendes i dag fortsat af Saudi-Arabiens luftvåben.

Taktiske fordele 
Da missilet er en genstand i sig selv, vil den frembringe et ekko på målets egen radarskærm. Hvis man skulle søge at fjerne det signal, missilet styrer efter, ved at slukke for radaren – en taktik, der vil få de fleste anti-radar-missiler til at flyve blindt og som regel ramme ved siden af – vil ALARM opføre sig anderledes, når målets signal forsvinder; det styrer lodret op, og bruger resten af raketmotoren til at få så stor højde som muligt, hvorefter det udfolder en faldskærm. 

Da det taktisk er uklogt at undvære sin radar i længere tid, vil det være sandsynligt at den bliver tændt igen, når man mener, at missilet har passeret. I dette tilfælde vil ALARM med stor sandsynlighed stadig hænge i nærområdet i stor højde; lige så snart det opfanger radarsignalet igen, tændes en sekundær motor og missilet styrer igen mod målet, blot med en meget højere angrebsvinkel og dermed sandsynligvis ude af, eller i randområdet af, jordradarens 'synsfelt' (cone of silence).

Se også 

Våben
Sandsynlighedstæthedsfunktion

En sandsynlighedstæthedsfunktion (eller blot tæthedsfunktion eller tæthed) kaldes også frekvensfunktionen og er en matematisk funktion, der er brugt inden for sandsynlighedsregning og matematisk statistik til at beskrive en absolut kontinuert stokastisk variabel.

Tæthedsfunktionen, , er en integrabel funktion med egenskaberne: Den skal være positiv eller nul og den skal have en samlet areal på 1 svarende til 100 %
 .

 .
Arealet under tæthedsfunktionen, , kan tolkes som sandsynligheden for at en stokastisk variabel  findes i et interval :

Bemærk, at ikke alle intervaller altid er lige sandsynlige (det gælder kun for den jævne fordeling på et kompakt interval).

Tæthedsfunktionens  relation til den statistiske fordelingsfunktion  er
 

eller

  (hvor højresiden er defineret)

Tæthedsfunktionen (for den absolut kontinuerte (og kontinuerte) stokastiske variabel) behøver ikke at være kontinuert. Et eksempel er den uniforme fordeling på intervallet .

Eksempel: Tæthedsfunktionen for en central og normaliseret normalfordeling (el. standardnormalfordelingen, som den også kaldes) er

 ,
 Hvis den stokastiske variable X er normalfordelt med middelværdi lig med nul og spredning lig med 1, så er sandsynligheden for at den stokastiske variable har værdier i intervallet  er
  .
 Sandsynligheden for at  er 47,7 %.
Eksempel: Tæthedsfunktionen for en -fordeling afhænger af antallet af frihedsgrader. Her er et eksempel med antallet af frihedsgrader 

Grafen for ser således ud (Se figur).

Hvis man fx chi-i-anden test har fået en observation med en -testværdi, , så kan man beregne sandsynligheden for at få et tilsvarende eller være resultat (givet nul-hypotesen er sand):

.

Dvs. der er altså en sandsynlighed på 16,48 % på at få en værre testværdi end 6,5, (givet nul-hypotesen er sand).

Sandsynlighedsfordelinger
Sandsynlighedsregning
Statistik
Følelse

Følelse har flere betydninger:
 Følesans - følelse som en type sansning. Mere snævert taler man for eksempel om berøringssansen (taktil) og stillingssansen.
 Følelse (emotion) - følelser som oplevede affektiv tilstande for eksempel vrede eller frygt. Det psykologiske begreb "emotion" er ofte brugt til at adskille denne type følelse fra den første type.
Fonograf

En fonograf (kommer af det oldgræske φωνή phōné, lyd, og γράφειν gráphein, skrive) er en maskine til lydoptagelse og lydafspilning. Lyden lagres på en roterende rulle - oprindeligt benyttedes en tynd metalfolie, men i 1879 begyndte Alexander Graham Bell at eksperimentere med voks.

Fonografen blev opfundet af Thomas Edison i 1877 og solgt kommercielt fra 1890-1925. (Fonografen blev efterfulgt af grammofonen, opfundet 1887 af Emile Berliner.)

Archive.org har nogle fonografoptagelser fra 1888 (og senere).

Ruben-samlingen 
Generalkonsul Gottfried M. Ruben indsamlede fra år 1889 til år 1897 lydprøver af danske kunstnere, som han inviterede til sit hjem og lod fremsige deres egne værker. Han menes at have udført flere hundrede optagelser, men blot 128 af disse er kendt i dag, heriblandt uvurderlige optagelser af Peter Schram, Augusta Lütken og Louise Phister. I efteråret 2007 blev Ruben-samlingen digitaliseret og lyden restaureret, og den er derfor nu bevaret for eftertiden. Generalkonsul Ruben arbejdede som skandinavisk agent for Thomas Edison, som han mødte under verdensudstillingen i Paris i 1889, og han havde derfor en særlig interesse i at promovere opfindelsen i Danmark.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 

 Fonografen Artikel på Dansk Folkemindesamlings site www.dagligliv.dk
 kb.dk: Viser & eventyr fortalt for 100 år siden Citat: "...I 1907 tog folkemindesamlerne Evald Tang Kristensen og Hakon Grüner-Nielsen på rejse rundt i Jylland. Med sig havde de en lydoptager (fonograf), som de optog med, når de var ude og besøge mennesker, som var gode til at synge og fortælle..."

Fonogrammer
Lydteknologi
Klassisk mekanik
Heinrich Dau

Heinrich Dau (Johann Heinrich Christfried Dau) (1790 i Altona – 1831) var en holstensk-dansk geolog og skribent

En prisopgave angående tørvemoserne og deres udnyttelse blev stillet af Det Kongelige Danske Landhusholdningsselskab i 1816, og – da ingen besvarede den – gentaget i 1819. Dau indleverede en besvarelse i 1821. Den blev bedømt kritisk af bl.a. H.C. Ørsted, og Dau opfordredes derfor til at omarbejde sin afhandling. Da Selskabet imidlertid ikke på forhånd kunne love ham prisen for en revideret udgave, offentliggjorde Dau i stedet sit arbejde som Neues Handbuch über Torf, dessen Natur, Entstehung und Wiedererzeugung, Nutzen im Allgemeinen und für den Staat, Leipzig, 1823.

Faktisk var tørven dengang af stor betydning som brændsel. Daglig kørte nordsjællandske bønder hundredvis af vognlæs til København og falbød tørven i gaderne.

Litteratur 
 J.H.C. Dau, Allerunterthänigster Bericht an die Königliche Dänische Rentekammer über die Torfmoore Seelands nach einer im Herbste 1828 deshalb unternommenen Reise. Kopenhagen 1829.
 J.H.C. Dau, Om Retfærdighed og Frihed og deres nødvendige Samværen, især i politisk Henseende, Kbh. 1831.
 Axel Garboe, Geologiens historie i Danmark, II (1961), side 103-124 (se også registeret).

Videnskabsfolk fra Danmark
Geologer fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Altona
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Politisk økologi

Politisk økologi er en tværvidenskabelig tilgang til studiet af miljøproblemer og konflikter over naturressourcer og miljø. Politiske økologer bruger primært metoder fra geografien og antropologien og insisterer på en triangulering af metoder og kilder. Politisk økologi er analytisk, normativ og anvendt.

Se også 
Miljøbevægelse
Økologi
Økologiens historie

Politik
Klimapolitik
Økologi
Miljø og samfund
Grønne partier
Forsæbning

Forsæbning eller saponifikation er oprindelig den proces hvorved sæbe fremstilles ved en reaktion mellem et fedtstof og en base. Sæbe er derfor natrium- eller kaliumsalte af fedtsyrer.

I dag bruges udtrykket "forsæbning" i videre betydning, nemlig om enhver hydrolyse af en ester ved hjælp af stærke baser som natriumhydroxid (natronlud eller kaustisk soda) eller kaliumhydroxid (kalilud). Fedtstoffer er alle estere af alkoholen glycerol og én eller flere fedtsyrer. Derfor er sæbe kun det første af en lang række produkter, der kan fremstilles på tilsvarende måde.

Forsæbningstallet angiver det antal milligram kaliumhydroxid, der skal bruges til en fuldstændig forsæbning af 1 g af en ester (f.eks. fedtstof). Dette giver kemikerne en række oplysninger om fedtsyredelen af fedtstoffet.

Se også 
Sæbe
Ester
Glycerol

Kemiske processer
Pod

I flyjargon anvendes pod (: hylster, kapsel, bælg, kokon, gravid mave) om de aerodynamiske beholdere og instrumenter, der kan ophænges under flyvemaskiner. Som oftest anvendes pod på dansk, men ordet kapsel kan anvendes hvis man insisterer på at bruge et dansk ord.

Der findes pods til bagage, fotoudstyr, ECM (electronic counter measure – jamming), radar, laserudstyr til måludpegning (se LGB) og meget andet.

Se også 
 Droptank
 Podracing (Star Wars)
 iPod

Flyveteknik

sv:Pod
Avionics

Avionics (fra engelsk, en sammentrækning af de to engelske ord aviation electronics. Avionics kaldes også avionik eller flyelektronik) er den elektronik, der findes om bord på en flyvemaskine. Begrebet avionics omfatter tillige elektroniske systemer i satellitter og rumfartøjer. Avionics omfatter systemer til kommunikation, navigation, styring og kontrol af fartøjets systemer og de ofte mange andre øvrige systemer, der er ombord på fartøjet. Dette kan omfatte alt fra eksempelvis en simpel projektør på en politihelikopter til et elektronisk militær kontrol- og varslingssystem ombord på en AWACS-enhed.

Nogle af de første elektroniske systemer, der blev installeret i fly var installation af radio i flyene. Den første brug af radio fandt sted i USA nogle år inden 1. verdenskrig, hvor der blev installeret radiotelegrafi i fly. Disse anlæg krævede et yderligere besætningsmedlem til at betjene telegrafen, der sendte via en morsenøgle. I 1917 udvikledes den første radio, hvor piloten kunne tale samtidig med at piloten fløj flyet.

Herefter er der sket en forøgelse af det elektroniske udstyr, der i dag anvendes som standardudstyr på flyvemaskiner, hvor bl.a. radar, kommunikations- og navigationsudstyr og forskellige overvågningssystemer er standard på de fleste lidt større fly. Udviklingsomkostningerne til avionics udgør i dag en meget væsentlig del af de samlede omkosntinger til udviklingen af flyet. For helikoptere er den væsentligste udviklingsomkostning omkostningerne til elektronikken.

Notes

Eksterne henvisninger 
 aef.se: Avionikutvecklingen i Flygvapnet 1936-1990 
 Avionics in Commercial Aircraft
 Aircraft Electronics Association (AEA)
 Pilot's Guide to Avionics
Diffraktivt gitter (optisk)

Et optisk diffraktivt gitter er en enten spejlende eller transparent overflade der er forsynet med striber eller et andet repeterende mønster med detaljer på nogle få mikrometer eller mindre. På grund af et fænomen der kaldes diffraktion vil det lys der passerer eller reflekteres fra et sådant gitter blive "sorteret" efter bølgelængde, fordi lys med forskellige bølgelængder forlader gitteret i forskellige vinkler. Gitterkonstanten er afstanden mellem to spalter, riller eller andre rumligt gentagne strukturer, i gitteret.

Når lyset passerer gennem en spalte vil noget af den fortsætte uændret ligeud, men da lys har den egenskab at kunne bøje om hjørner vil noget af lyset udbrede sig i ringe på den anden side af spalten. Hvor flere spalter ligger ved siden af hinanden vil disse bølger interferere og danne ’lyskegler’, som har en bestemt vinkel, φn, til udgangspunktet, som beskrevet ved gitterligningen. n er ordenen for hvilket nr. lysstrålen er i rækken fra centrum.
Ved at sende hvidt lys igennem et optisk gitter vil farverne med forskellig bølgelængde afbøjes i forskellige vinkler – de store bølgelængder afbøjes mest og de små bølgelængder afbøjes mindst. Derfor er det blå lys tættest på centrum og det røde lys længst væk.
’Lyskeglerne’ bliver dannet ved at en bølgetop interfererer med den foregående bølge fra nabospalten. Altså første bølge fra første sprække, anden bølge fra anden sprække, tredje…

Optiske apparater
Skånelands flag

Skånelands flag eller Skånes flag er rødt med gult kors og lanceredes i 1800-tallet af professor Martin Weibull som det moderne hjemstavnssymbol for Skånelandene (Skåne, Halland, Blekinge og Bornholm): Med andre ord det gamle østensundske Danmark. Flaget kombinerer Dannebrogs røde farve med den gule farve i det svenske flag, som også er Skånes våbenfarver. Men det er dog det historske symbol for Danmarks ærkebiskop i Lund, som er ældre end Dannebrog. 

Da kong Erik af Pommern i 1430 skabte Nordens flag, "rykinsbaner Swa som aer eth röth kors oppa eth gulth fiaeld" brugte han ærkebiskoppernes symbol for den nordiske kirke og vendte farverne om, da han skabte et verdsligt nordisk symbol.

Den svensktalende befolkningsgruppe i Finland benytter et lignende flag.

Det Skånelandske Flags Dag er 3. søndag i juli,

Se også 
 Dannebrog (Danmarks flag)
 Nordens flag

Eksterne henvisninger 
 Stiftelsen Skåneländska flaggans dag
 Flags of the World
 Forskerrapport om historien bag det skånelandske flag

Referencer 

Skånelandene
Nordiske korsflag
Landsdelsflag
EPW

Earth Penetrating Weapons, forkortet EPW, en våbenart, der følger filosofien om at en sprængladnings effekt udnyttes bedre, hvis sprængningen foregår under jordoverfladen. Teorien fremsattes af en engelsk ingeniør kort før 2. verdenskrig. Han mente, at i stedet for at ramme præcist med en bombe fra et fly (svært med datidens teknologi), kunne man kaste en større og tungere bombe, der kunne frembringe større rystelser og et stort hul i jorden, som tilsammen kunne ødelægge målet, f.eks. en bro. Ideen vandt ikke anerkendelse blandt beslutningstagerne, og blev først afprøvet (med succes) af eskadrille 617 (Dam Busters) efter angrebene på dæmningerne over bl.a. floden Möhne i Ruhrdistriktet (operation chastise).

Bomber
Trambus

Trambusser og sporvogne besørgede den offentlige personbefordring i Århus endnu midt i 1900-tallet.

Intet tyder på at disse trambusser i deres indretning eller brug adskilte sig fra andre byers busser. Snarere er forklaringen den at kommunen har fundet denne (britiske?) betegnelse mere passende end "bus" eller "bybus".

I dag er ordet trambus ikke blot gået af dagligdags brug, men det er næsten gået i glemme – dog bruges det blandt de ældre borgere i Århus.

Se også 
 Transport

Busser
Transport i Aarhus
Alexandria

Alexandria ( al-ʾIskandariyya) er en havneby i Egypten ved Middelhavet. Alexandria er også en oldtidsby, der har eksisteret i henved 4.000 år. Den var en af de største byer i den hellenistiske region og er fortsat en af de største og vigtigste byer i Egypten - i dag landets næststørste.

Det gamle Alexandria fik sit navn efter Alexander den Store og byen blev residens for det ptolemæiske dynasti - i et moderne sprogbrug, en hovedstad.
På den tid var Alexandria kendt for sit fyrtårn, der blev et af tidens syv underværker, sit bibliotek og vel også som hovedsæde for den koptiske ortodokse kirke.
Arkimedes studerede for en tid i Alexandria, og det var Euklids fødeby.
Så vidt den traditionelle (og klassiske) overlevering, men så sent som 2007 - således jævnfør "National Geographic News"  - har marinarkæologiske undersøgelser afdækket substantielle bygningsrester fra omkring 700 år før Alexander den Store.
Ifølge  er det muligt at følge den tidligere bebyggelse til det mellemste rige omkring år 2000 fvt, ikke mindst på baggrund af 's udgravninger i slutningen af 1800-tallet.

Nutidens Alexandria huser et stort, nationalt bibliotek og kulturelt kompleks, Bibliotheca Alexandrina, opført i et delvist samarbejde med UNESCO, mange uddannelsesinstitutioner - herunder flere universiteter - og et stort havneområde.
Byens lufthavn, Borg El Arab Airport, er bl.a. base for Air Arabia Egypt.

Referencer

Litteratur 
 ; (Google books)

Eksterne links 
 Alexandria, Egypt, before Alexander the Great: A multidisciplinary approach yields rich discoveries. GSA Today August 2007

 
Oldtidsbyer
Havnebyer
Mastefod

Mastefod er betegnelsen for det stykke svært tømmer, der på de gamle sejlskibe lå på kølen og fordelte trykket fra masten. Kølsvinet derimod er tømmer, der ligger langs med kølen som forstærkning.

Skibsterminologi
Kølsvin

Kølsvin er en langskibsforstærkning i et fartøj, der løber parallel med kølen, indvendigt i skibsbunden.

I træskibe er kølsvinet en kraftig træbjælke og kan udføres i flere stykker, som udover at virke som forstærkning også er forsynet med mastespor, som styrer og er fundament for skibets master.

I træskibe over en vis størrelse anbringes oven på kølsvinet et såkaldt kølsvinspålæg for at modvirke hogging og sagging (kølen danner en bue henholdsvis op eller ned).

I jernskibe med enkeltbund er kølsvinet et kraftigt I-jern, stående på højkant hvilket giver et højt inerti- og modstandsmoment og dermed en god forstærkning.  

Skibsterminologi
Ardulfurataini Watan

Ardulfurataini Watan eller Ardh Alforatain (De to floders land) var Iraks nationalmelodi. Melodien blev indført i 1981 med tekst af Shafiq Abdul Jabar Al-Kamali og musik af Walid Georges Gholmieh. I 2003 ændredes nationalmelodien til Mawtini (Mit Hjemland) efter Saddam Husseins regering blev væltet.

Nationalsange
Irak
Westminster Abbey

Westminster Abbey, eller som den hedder officielt The Collegiate Church of St. Peter, Westminster, er en hovedsagelig gotisk kirke på størrelse med en katedral. Den er bygget mellem 1045 og 1050. Kirken, der var klosterkirke, ligger i   bydelen Westminster i London og er det traditionelle kronings- og begravelsessted for de engelske monarker siden Vilhelm Erobreren. 

Fra ca. 1245 blev kor, tværskib og en del af skibet opført i fransk gotik. Byggeriet fortsatte til ca. 1375 med facade og to tårne, hvis øverste dele først stod færdige omkring 1745. Kun klostergården og kapitelhuset er bevaret. 

En del af kirkens sydlige tværskib er kendt som Poets' Corner. Det var gravsted for digteren Geoffrey Chaucer, og andre kulturpersonligheder blev begravet omkring ham som Charles Dickens, David Garrick, Isaac Newton, G. F. Händel, Samuel Johnson, Laurence Olivier og Stephen Hawking.

Kirken er kendt for den ukendte soldats grav fra 1920.

Eksterne kilder 
 Westminster Abbeys hjemmeside

Kirker i London
England i middelalderen
Verdensarvsområder i Storbritannien
Kroningskirker
Britiske kongers gravkirker
City of Westminster
Statsrådet


Statsrådet er et dansk statsorgan, der består af den danske monark (kongen eller dronningen), den myndige tronfølger og alle de danske ministre. Statsrådet ledes af monarken. I dag er Statsrådets væsentligste funktion at foretage den formelle stadfæstelse af de love, som Folketinget har vedtaget. Stadfæstelsen sker ved, at monarken godkender de af Folketinget vedtagne love ved at underskrive disse sammen med den ansvarlige ressortminister. Regeringen orienterer også monarken om de nye lovforslag og beslutningsforslag, som regeringen vil fremsætte for Folketinget. Statsrådet har i dag hovedsagelig ceremoniel betydning, og der sker ikke på mødet nogen egentlig drøftelse af de vedtagne lovforslag, der skal stadfæstes. 

Statsrådet er beskrevet i Grundlovens § 17.

I Sverige og Norge er Statsråd også betegnelsen for de siddende ministre; på svensk betegner således ett statsråd og på norsk en statsråd en person, mens et statsråd på norsk betegner (et møde i) regeringsorganet.

Statsrådet historie i Danmark  
Statsråd blev indført 22. marts 1848 i forbindelse med Martsrevolutionen, der ledte til vedtagelsen af Junigrundloven få måneder senere. Statsrådet afløste gehejmestatsrådet som Danmarks regering. Den vigtigste forandring var, at der forudsattes enighed mellem medlemmerne i alle vigtigere spørgsmål og handlefrihed for de enkelte medlemmer i mindre vigtige anliggender.

I Danmarks Riges Grundlov af 1849 hed det i § 21, at ministrene i forening udgør statsrådet. Kongen var således ikke efter 1849-grundloven en del af Statsrådet.

Indtil da var rådet at opfatte som et "rådgivende organ" for regenten, idet regenten jo ikke var en del af sin egen stab, det var jo og havde været siden enevældens indførelse at opfatte som en stab af rådgivere for regenten. 
 
Præciseringen af regentens og tronfølgerens deltagelse i statsrådet skete for at understrege, at der ikke var noget regeringsorgan udenfor eller oven over statsrådet.

Se også 
 Statsrådsrækkefølge

Referencer

Kilder/henvisninger 
 Statens arkivers hjemmeside med link til Statsrådsprotokoller 
 Statens Arkiver om gehejmekonseillet  
 Statens Arkiver om gehejmestatsrådet  

Danmarks politik
Skamben

Kønsbenet os pubis (tidligere refereret til som skambenet) er en af de tre knogler der tilsammen udgør et hofteben.
De 2 hofteben og korsbenet udgør tilsammen bækkenet.

De to siders kønsben er samlet i midten med et bruskled (synchondrose) kaldet symfysen (symfysis pubis).
Når der i dagligtale siges kønsbenet, menes der den gren fra hver side der samles i symfysen lige under Mons pubis.

Skelet
Knogler i bækkenet
Chaff

Chaff (amerikansk slang for hakkelse), oprindeligt betegnet Window af briterne og Düppel af det tyske Luftwaffe under 2. verdenskrig, er en form for radarvildledning. Fly og skibe spreder en sky af små, tynde stykker aluminium, metalliserede glasstykker eller plastik med det formål at jamme en fjendtlig radar eller som forsvar mod radarstyrede missiler.

Chaff blev anvendt første gang under 2. verdenskrig af englænderne til vildledning af tyske radarstationer. Man sendte nogle få fly ud i et område og lod dem lægge et window, hvilket på de tyske radarskærme kom til at se ud som store formationer af bombefly. Således lokkede man de tyske jagerfly til et område uden fly, mens man sendte bombeflyene ad en anden rute.

For at chaff'en skal have den bedste effekt, gælder det om, at den hurtigt bliver spredt. Chaff-udfælderne placeres derfor steder på flyet, hvor turbulensen er størst, eksempelvis nær vingespidsen. Fra skibe skydes chaff'en ud med granater eller raketter, hvorfra de spredes med en lille sprængladning.

Våben
Flare

En flare er en lyskugle, der skydes ud fra en flyvemaskine som værn mod varmesøgende missiler. Ofte skydes ikke én, men hele serier af flares ud, når besætningen føler at situationen kræver det. Det kan være, når der konstateres et missil, eller når der flyves i så lav højde over fjendeland, at man ikke har den fornødne reaktionstid. Flareudskydning kan også initieres af automatiske missildetektorer.  Mange militærfly har i dag både chaff og flares.

Våben
Jamming

Jamming er støjsending. Benyttes militært til at hindre fjendtlig radiokommunikation. Det sker ved at udsende radiobølger med høj sendeeffekt på de frekvenser, man ved at fjenden benytter. Ofte moduleres bærebølgen med toner eller støj.

Man kan også jamme en radar ved enten at udlægge chaff eller at sende et kraftigt signal (mage til dens eget) imod den for at gøre den blind i den ønskede retning.

Både radiosystemer og radarer kan konstrueres, så de i en vis grad undgår jamming, blandt andet ved frekvensspring og APAR.

Et 30 gange 50 kilometer stort hav-område af Kattegat mellem Samsø og Vestsjælland mistede modtagelsen af GPS-signaler i 10 minutter om eftermiddagen den 3. oktober 2022, og vurderes at være forårsaget af aktiv jamming.

Eksterne henvisninger
  Why does the whole world want to produce this technology? What is AESA(/APAR) radar?

Referencer 

Elektronisk krigsførelse
Radioteknik
Telekommunikation
Lennart Torstenson

Lennart Torstenson (17. august 1603 – 7. april 1651) var svensk general (1632), feltmarskal (1641), greve (1647), rigsråd og generalguvernør i Västergötland, Dal, Värmland og Halland. Han blev gift i 1633 med Beata De la Gardie (Johansdotter) (1612-1680). Lennart Torstensson var en af Gustav 2. Adolfs vigtigste militære rådgivere og reorganiserede det svenske artilleri.

Ved sin hurtige og overrumplende krigsførelse anses Lennart Torstenson for at have været en læremester for Karl 10. Gustav. Som menneske beskrives han i positive vendinger. Han havde ofte problemer med sine lejesoldater, som truede med mytteri på grund af udeblevet sold

Biografi 

Han blev født på Forstena gård i Västergötland. Han tilhørte en adelig familie, som stod i opposition til hertug Karl (Karl 9.), men ansattes ikke desto mindre som kammerpage hos Gustaf 2. Adolf. Sin første krigerske uddannelse fik han i kongens livlandske - og først og fremmest preussiske - felttog og blev 1629 oberst for artilleriet, i hvilken egenskab han udfoldede en betydelig virksomhed i omdannelsen og udviklingen.

Han kæmpede med berømmelse bl.a. ved Breitenfeld og Lech og blev general i 1632. I kampene samme år ud for Nürnberg blev han fanget og pådrog sig sygdom ved den hårde behandling under fangenskabet — frem for alt gigtsmerter, som han siden led af. I 1633 blev han udset og det følgende år udnævnt til rigstøjmester. 1635—40 deltog han under Banérs overkommando i den tyske krig, og 1641 blev han under et ophold i Sverige, og straks efter at han var blevet rigsråd, udnævnt til øverstbefalende i Tyskland. Han førte nu kommandoen 1641—1645 og udmærkede sig her på glimrende måde, først og fremmest ved hurtigheden i de militære bevægelser, så meget mere beundringsværdig, som han selv i reglen under marcherne måtte bæres på en båre, da hans gigtsmerter sædvanligvis forhindrede ham i at ride. Banér havde i den grad svækket Brandenburg og Sachsen, at disse stater ikke længere for alvor formåede at deltage i krigen mod Sverige, og Tostenson kunne da forlægge krigsbegivenhederne til kejserens arvelande Schlesien, Böhmen og Mähren. Han gjorde tre felttog ind i disse lande: efter det første indfald besejrede han i bund og grund Piccolomini 1642 ved Breitenfeld, efter det andet rykkede han ind i Danmark, som Sverige nu begyndte krigen mod. Inden første halvdel af 1644 var han fuldstændig herre over hele den jyske halvø; han vendte derefter tilbage til Tyskland, besejrede Matthias Gallas ved Jüterbog i Brandenburg og foretog 1645 det tredje indfald i Østrig, under hvilket han vandt en glimrende sejr ved Jankowitz i Böhmen og trængte frem lige til Wien. Den 1. december 1645 afgav han overkommandoen og vendte tilbage til Sverige.

1648—1651 var han generalguvernør i Sveriges vestlige grænseprovinser Västergötland, Dalsland, Värmland og Halland.

Eksterne henvisninger 

Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XXIII; s. 638-639; opslag: Torstenson, Lennart

Feltmarskaller fra Sverige
Grever fra Sverige
Svenskere i 1600-tallet
Rigsråder fra Sverige
Adnan Pachachi

Adnan Muzahim Amin al-Pachachi (født 14. maj 1923, død 17. november 2019) var en irakisk politiker, der var præsident for det irakiske regeringsråd i januar 2004. Adnan Pachachi var sunni-muslim.

Se også
 Hamdi al-Pachachi, hans onkel, premierminister af Irak i 1944-46
 Muzahim al-Pachachi, hans far, premierminister af Irak i 1948-49

Referencer

Eksterne henvisninger 

Politikere fra Irak
Plutokrati

Plutokrati (af græsk πλοῦτος / ploutos: 'rigdom' og κράτος / kratos: 'regere') betyder rigmandsvælde. Det er et samfund, hvor de mest velhavende personer styrer alt. Kendetegnende for et plutokratisk samfund er blandt andet, lav social mobilitet, stor økonomisk ulighed, samt udnyttelse af de fattige og middelklassen. Til forskel fra andre økonomiske og samfundsmæssige systemer, såsom demokrati, kapitalisme eller socialisme, har plutokrati ikke sin oprindelse, i en etableret politisk filosofi.

Styreformer
Rullebånd

Et rullebånd (eller transportbånd) består af et materiale, der i en endelig løkke roterer om aksler. Når akslerne bevæger sig, flyttes selve rullebåndet om akslen i en retning med eller mod uret. Herved flyttes materialet på båndet fremad eller bagud.

Rullebånd bruges ofte til at transportere materialer i forbindelse med industri og landbrug – eksempelvis korn, kul, malm mv. De bruges også i supermarkeder, hvor indkøbsvarer flyttes mod stregkodelæseren. På visse offentlige steder, såsom i lufthavne eller på stationer, bruges rullebånd desuden som rullende fortove, der kan transportere mennesker.

Bygningsintern transport
Rullende fortov

Et rullende fortov er et langsomtgående rullebånd, som bruges til at transportere mennesker.
Man kan enten gå på det eller stå stille, ligesom på en rulletrappe.
Ofte etableres rullende fortove parvis – et til hver retning.

Rullende fortove bruges ofte i lufthavne hvor der er en lang distance at gå mellem terminalerne, samt på visse metro-stationer i udlandet. Når metrostationen Nordhavn åbner i 2020, vil den som den første danske station have rullende fortov i gangtunnellen mellem metroens og S-togets perroner.

Hastigheden er typisk 3 km/t, men der eksisterer rullende fortove med hastigheder på op til 9 km/t på stationen Gare Montparnasse i Paris.

Ulykker 
Mindst en person er omkommet som følge af brugen af et rullende fortov: Sally Baldwin, en professor på University of York, blev knust til døde på Tirburtina Station i Rom den 23. oktober 2003. Et rullende fortov kollapsede, og professoren blev trukket ind i tandhjulene.

Referencer 

Bygningsintern transport
Lund

Lund har flere betydninger:
 Lund (trægruppe) – en mindre gruppe træer
 Lund (efternavn) – et dansk efternavn
 Lund (Rogaland) – en norsk kommune
 Lund (Kristiansand) – en bydel (Norge)
 Lund (Sverige) – en domkirkeby i Skåne

Bebyggelser med ejerlav i Danmark:
 Lund (Burkal Sogn) i Burkal Sogn
 Lund (Gram Sogn) – et areal i Gram Sogn
 Lund (Homå Sogn) i Homå Sogn
 Lund (Hørning Sogn) i Hørning Sogn
 Lund (Lild Sogn) i Lild Sogn
 Lund (Lyderslev Sogn) i Lyderslev Sogn
 Lund (Skive Sogn) i Skive Sogn
 Lund (Skovlund Sogn) i Skovlund Sogn
 Lund (Horsens Kommune) i Tamdrup Sogn
 Lund (Vallensved Sogn) i Vallensved Sogn
 Lund (Ørslevkloster Sogn) i Ørslevkloster Sogn
 Lund (Øster Assels Sogn) i Øster Assels Sogn

Flere bebyggelser i Danmark:
 Lund (Roum Sogn) i Roum Sogn
 Lund (Sindal Sogn) i Sindal Sogn
 Lund (Vrejlev Sogn) i Vrejlev Sogn

Se også
 Lunds kommun
 Lunds Stift
 Slaget ved Lund
 Lunde (flertydig)
Godhed (fysik)

Godhed eller Q(uality)-faktor er et mål for godheden eller kvaliteten af en resonanskreds. Resonanskredse reagerer stærkere på frekvenser tæt på kredsens resonansfrekvens, end den gør overfor andre frekvenser.

På en graf, hvor der måles udslag som funktion af frekvensen, er båndbredden defineret ved frekvensbredden, hvor udslaget er faldet til halvdelen af de kraftigste udslag. Godheden Q er defineret som resonansfrekvensen f0 divideret med båndbredden Δ f = f2 – f1 (begge opgivet i Hz):

Elektronik godhed 

En elektrisk spoles (L) godhed ved en bestemt frekvens f(Hz) er:

I et RLC-resonanskredsløb, hvor RLserie er resonanskredsløbets serietabsmodstand (her antages at kondensatoren C ikke har nogen parallelmodstandstab):

Se også 
 Elektronisk komponent
 Elektronisk resonanskreds
 Krystal (elektronik)

Eksterne henvisninger 

 formelsamling, fysik: Dæmpet fjedersvingning  (formel 7)
 21 July, 2004 A Poor Man's Q Meter 

Fysik
Elektroniske begreber og fænomener
Kvalitet
Lund (efternavn)

Lund er et udbredt dansk og svensk efternavn, der i Danmark bæres af 17.130 personer, mens der er 8.219, der hedder Lund til efternavn i Sverige.

Kendte personer med navnet 
 Addy Lund, dansk visesangerinde i Bakkens Hvile. 
 Carl Lund, dansk maler.
 Erico Lund, Dyrehavsbakkens Pjerrot 1963-1983
 Flemming Lund, dansk fodboldspiller.
 Harald H. Lund, dansk forfatter.
 J.L. Lund, tysk/dansk maler.
 Jørn Lund, dansk redaktør og professor i dansk.
 Karsten Lund, dansk fodboldspiller.
 Orla Lund, dansk sanger.
 Philip Lund, dansk fodboldspiller.
 Rut Emilie Lund, dansk visesangerinde i Bakkens Hvile.
 Sune Lund-Sørensen, dansk filminstruktør.
 Torben Lund, dansk politiker.
 Troels Lund, dansk maler.
 Christian Lund, dansk skuespiller og sanger.

Kilder 

Danske efternavne
Svenske efternavne
Akademiet i Lund

Akademiet i Lund, Studium Generale, var Danmarks første egentlige professionshøjskole, indrettet ved Gråbrødreklostret i Lund i 1425, og var i brug til reformationen i 1536. Akademiet kan ses som en forløber for Lunds Universitet.

Skånes historie
Videregående uddannelser i Danmark
Barbiedukke

En Barbiedukke er en dukke fremstillet af firmaet Mattel.

Barbiedukken blev opfundet af Mattel i 1959 og er elsket for sin afspejling af småpigers drømme om voksenlivet. Barbie-dukken er dog også kritiseret for sin fordrejning af kvindekroppens naturlige mål,    og for sin tendens til fastlåsning af kønsroller og konformitet. 

Dukken blev til efter en idé af Ruth Handler (1916-2002),  som blev inspireret af sin datters interesse for påklædningsdukker. Hun ville skabe en 3D-udgave af påklædningsdukken. Derfor blev der fra begyndelsen produceret en masse tøj og tilbehør. Dukken er opkaldt efter hendes datter Barbara, der blev kaldt Barbie til dagligt. Længe blev der solgt to dukker i sekundet. Den første dukke blev lavet den 9. marts 1959 og er på museum. Både Barry Williams og Andrew Meyers har prøvet at købe den. Meyers bød en formue for den, men Ruth Handler vil ikke sælge.

En række kendte kvinder er fremstillet som Barbiedukke: Marilyn Monroe, Audrey Hepburn, Farrah Fawcett, kronprinsesse Victoria af Sverige, Beyoncé, Nicki Minaj og selveste J.K. Rowling.

Noter

Se også 
 Sangen Barbie Girl.

Eksterne henvisninger 

Dukker
Mattel
Måleinstrument

Et måleinstrument er en genstand der bruges til at måle aktiviteten at sammenligne fysiske størrelser fra den virkelige verdens objekter og fænomener. Etablerede standardobjekter og hændelser bliver anvendt til måleenheder, og måleresultaterne opgivet som tal giver forholdet mellem genstanden, der undersøges, og referenceenheden. Disse bruges især indefor fysik, kemi, ingeniørvidenskab og anden form for naturvidenskab. Alle måleinstrumenter har en varierende grad af måleunøjagtighed.

Videnskabsfolk og ingeniører anvender mange forskellige instrumenter til at fortage målinger med. Dette strækker sig fra simple linealer og stopure til elektronmikroskoper og partikelacceleratorer. Virtual instrumentation anvendes ved udviklingen af moderne instrumenter.

Se også 
 Transducer
Skånemarkedet

Sildemarkedet ved Skanør og Falsterbo i Skåne var i middelalderen Danmarks største indkomstkilde efter Øresundstolden . Det sydvestligste Skåne var i flere århundreder i merkantil henseende det vigtigste sted i Danmark. Der blev betalt skat af saltet til konserveringen. Det kom fra Lüneburg og blev leveret af hansekøbmændene fra Lübeck.

Det angives i 1300-tallet, at der under markedet lå omkring 40.000 både i Øresund, og at 300.000 mennesker deltog i kommersen. Disse tal er dog nok voldsomt overdrevne – som mange andre tal opgivet i middelalderlige kilder. 

Ifølge Adam af Bremen stod silden ved den skånske kyst så tæt, at fisken lod sig øse af havet med de bare næver. 

Kvalitetskontrollen på sildemarkedet var hård; der var dødsstraf for at pakke silden forkert. Det var nødvendigt for at holde den høje pris, at varen var af bedste kvalitet. 

Den skånske sild eksporteredes over hele Europa og var i middelalderen en meget populær luksusfødevare, især i fastetiden, hvor ingen måtte spise kød. 

På kontinentet skulle en fiskehandler, som solgte sild, der ikke var skånske, sætte et rødt flag på sin bod.

Eksterne henvisninger 

 Henning S. Eriksson: Skånemarkedet". Wormianum, 1980. 152 s., ill.
 Kr. Erslev: "Sildetolden paa Skaanemarkedet" (Historisk Tidsskrift, 7. række, Bind 5; 1904)
 Paul-Erik Hansen: "Skaanemarkedet" (Handels- og Søfartsmuseets årbog 1945; s. 17-90)
 Bjarne Stoklund: "Bonde og fisker, lidt om middelalderlige sildefiskeri og dets udøvere" (Handels- og Søfartsmuseets årbog 1959; s. 101-122)

Danmarks historie
Skånelandene
Hanse
Lübecks historie
Handel
Sild
Lerbäckshögen

Lerbäckshögen eller Sliparebacken er en gravhøj fra bronzealderen i Monumentparken ved Kävlingevägen i bydelen Möllevången i Lund (2 km nord for centrum) i det nuværende Sverige. Højens navn er oprindelig Leerbecks høj efter Lerbäcken, et vandløb, men er ofte kaldt Sankt Libers Høj, men ingen helgen (Sct. Liber, Sct. Liberius eller Sct. Liborius) har nogen tilknytning til stedet.

Højen er en gammel kultplads, hvis historie fortaber sig i fordums tåger. På højen blev næsten alle danske konger valgt og hyldet af skåningerne, og samme høj var stedet for Skånes landsting til omkring 1600, hvor tinget flyttede til Lunds rådhus. 

Ingen var rigtig konge i Danmark, før han var udråbt på tinge i Viborg, i Ringsted og i Lund.

I 1800'erne byggedes Sliparemöllan på stedet, hvorved den østlige del af højen gravedes væk, så man kunne lave en åbning. Møllen blev nedrevet i 1907, og har givet navn til bydelen Möllevången.

Eksterne links 

Danmarks historie
Nordisk bronzealder
Skåne
Nordiske gravhøje
Ærkebiskop Asser

Asser (cirka 1055-1137) var Nordens første ærkebiskop. 

Han omtales første gang i anledning af sin indvielse til biskop i Lund 18. november 1089 og var da over 30 år gammel. Han var søn af den jyske stormand Svend Thrugotsen.

Fra slutningen af året 1102, da Erik Ejegod forlod landet for at tiltræde en pilgrimsfærd til det hellige land og indtil kong Niels' tronbestigelse i 1104, styrede Asser som rigsforstander landet sammen med Eriks ældste søn Harald. Efter at Pave Paschal 2. omsider havde indvilliget i oprettelsen af en selvstændig ærkebispestol for de nordiske riger, og Lund var blevet udset til det fremtidige ærkesæde, blev Asser i 1104 viet til Nordens første ærkebiskop af en pavelig legat, kardinal Alberik.

En stor og mangeartet virksomhed ventede ham nu i det nyoprettede ærkestift, der omfattede ikke mindre end 14 stifter.

Asser støttede Erik Emune i den borgerkrig, der opstod efter mordet på Knud Lavard i 1131 og stod på hans side i det afgørende Slaget ved Fodevig. I den forbindelse var han ved at miste ærkebispedømmet til Hamburg-Bremen, der støttede Eriks modpart, kong Niels.

Kilder 

 

Ærkebiskopper
Danskere i 1000-tallet
Danskere i 1100-tallet
Skandinaver fra middelalderen
Thrugotsønnerne
Biskopper over Lund Stift
Førreformatoriske katolske biskopper fra Danmark
Rigsstyrere og rigsforstandere fra Danmark
Mikrocontroller

En mikrocontroller er en mikroprocessor optimeret til at styre elektronisk udstyr i form af et indlejret system. De findes i næsten alt elektrisk udstyr i dag:
 Alarmudstyr
 Computer
 DSP
 Fjernsynsapparat
 Håndholdt computer (PDA)
 Mobiltelefon
 Netkort
 Opvaskemaskine
 Radioapparat
 Robot
 Telefon
 Vaskemaskine
 Små vejrstationer
 ...

Mikrocontrollere repræsenterer langt de fleste solgte computerchips – over 50% er "simple" controllere og de 20% er mere specialiserede DSP'er.

Opbygning 
En mikrocontroller indeholder CPU, hukommelse til programmet (rom), hukommelse til data (RAM), I/O-linjer til at kommunikere med periferienheder – alt sammet i en enkelt halvlederchip. En mikrocontroller adskiller sig fra en selvstændig CPU, fordi mikrocontrolleren er let at programmere til en virksom computer, med et minimum af eksterne support-chip. Ideen er at mikrocontrolleren vil blive placeret i udstyret for at styre, forsynet med elektricitet og de signaler den behøver og så er den klaret.

En traditionel mikroprocessor kan ikke umiddelbart lave det samme, da den skal have en del support-chips for f.eks. at kunne digitalisere analoge signaler og evt. danne analoge styresignaler.

F.eks. har en typisk mikrocontroller en indbygget clock-generator, lidt RAM og rom/EPROM/EEPROM/flash-lager, hvilket betyder at det eneste, der mangler for at få den til at virke, er noget kontrol-software (firmware) og et krystal til clock-generatoren. Nogle nyere mikrocontrollere har indbyggede krystaluafhængige clock-generatorer og PLL-kredsløb så man via firmwaren selv kan vælge den til omstændigheden optimale clock-frekvens.

Mikrocontrollere vil normalt også have diverse Input/Output enheder, som f.eks. AD-konvertere, timere, UART og specialiserede serielle interface busser som f.eks. I²C (radio, tv) og CAN (i biler). Ofte kan disse integrerede enheder styres af specialiserede processorinstruktioner.

Nogle moderne mikrocontrollere indeholder et indbygget højniveau programmeringssprog som f.eks. BASIC eller Java.

Se også 
 In-circuit emulator (ICE), mikrorobotter

Almindelige mikrocontrollere 

 Atmel
 ARM – kan køre Linux kerne 2.6 varianten uClinux.
 AVR

 Renesas
 H8

 Holtek
 HT8

 Intel
 8-bit
 8XC42
 MCS51
 8xC251
 16-bit
 MCS96
 MXS296
 32-bit
 XScale (ARM og Intel) – kan køre Linux kerne 2.6 varianten uClinux.
 PXA255

 National Semiconductor
 COP8

 Microchip Technology
 12-bit instruction PIC
 14-bit instruction PIC
 PIC16F84, PIC16F628, PIC16F877A
 16-bit instruction PIC
 PIC18F452

 Motorola
 8-bit
 68HC05
 68HC08
 68HC11
 16-bit
 68HC12
 68HC16
 32-bit
 683xx

 NEC
 78K

 ST
 ST 62
 ST 7

 Texas Instruments
 TMS370
 MSP430

 Zilog
 Z8
 Z86E02

Se også
 IEEE 1451

 
Blandet analoge og digitale kredsløb
Eskadron

Eskadron (: escadron over : squadrare for 'gøre firkantet') er navnet på en enhed på 100-150 ryttere, ledet af en ritmester (kaptajn). Dens størrelse svarer til fodfolkets kompagni. Senere benyttes betegnelsen eskadron for pansertroppernes underafdelinger med cirka 12 kampvogne.

I renæssancen var en escadron en firkantet opstilling af kompagnier af ryttere eller fodfolk. Eskadronen var af bataljonsstørrelse, og bestod af 500-600 mand.

Danmark 
I Danmark (2014) opdeles eskadroner i tre delinger à tre kampvogne, plus en kampvogn til eskadronschefen. Eskadroner indgår i kamptroppernes panser- eller panserinfanteri-bataljoner sammen med panserinfanteri-kompagnier. Der er i Danmark, til ceremonielle formål, en hesteeskadron fra Gardehusarregimentet tilbage, der, som navnet antyder, stadig rider på heste og bruger uniformer fra 1800-tallet.

Generelt er der tre forskellige eskadroner:
 Kampvognseskadroner – kampvogne.
 Opklaringseskadroner – spejderenheder med pansrede hjulkøretøjer, fx Eagle .
 Stabseskadroner – signal-, stabs- og støttenheder.

Tidligere var der også:
 Cykeleskadroner .
 Spejdereskadroner – spejderenheder med lette upansrede køretøjer.
 Motorcyklisteskadroner.

Motorcyklisteskadronen 
Den danske hær havde i mellemkrigstiden opbygget motorcykelstyrker, der var udrustet med Nimbus-motorcykler. De fleste var med sidevogn, men der var også solomotorcykler. De mest kendte havde installeret en 20 mm Madsen maskinkanon i sidevognsaffutage til at nedkæmpe panservogne med. Derudover var der bemandede sidevogne bevæbnet med 8 mm Madsen rekylgeværer mod infanteri. Begge våben kunne afmonteres og affyres fra trefodsstativer. De fleste motorcykler blev dog anvendt som ammunitions-, ordonnans- eller kommandomotorcykler.

Se også 
 Jydske Dragonregiment
 Gardehusarregimentet
 Militær enhed
 Kavaleri

Analoge udtryk i andre værn 
 Eskadre (Marine)
 Eskadrille (Luftvåben)

Kilder 

 "Politikens NUDANSK ORDBOG", 15. udgave, 1994, Politikens Forlag A/S, 
 Lademann bind 7 (ERID-FODA), 1983, Lademanns Forlagsaktieselskab, 

Militære enheder
Euklidisk geometri

Euklidisk geometri er den klassiske geometri, hvor Euklids postulater, som er opstillet af den græske matematiker Euklid, er gældende. 

Euklid skrev omkring 300 f.Kr. sin bog Elementer, hvori han opstillede disse fem postulater og en lang række af sætninger og konstruktioner udledt af disse.

De giver os en 'intuitiv' – syntetisk geometri med plane flader, hvor konstruktioner kan foretages ved brug af passer og lineal.

Se også 
 Euklids postulater for mere om postulaterne.
 Ikke-euklidisk geometri

 
Geometri
Optisk linse

En optisk linse er et legeme, der er gennemsigtigt over for lys af den eller de bølgelængder, den skal bruges til. På grund af refraktion vil passerende lys blive afbøjet (lysbrydning), og ved at give linsen en bestemt geometrisk udformning kan man få lysstråler samlet eller spredt på bestemte måder. Linser bruges f.eks. i en lup eller i optiske mikroskoper til at forstørre billedet af et objekt, mens man i briller bruger linser til at kompensere for manglende eller "overskydende" lysafbøjning i øjets naturlige linse.

Sfæriske linser 

Sfæriske linser bruges i billeddannende, optiske instrumenter som f.eks. kikkerter og mikroskoper til at fokusere lysstråler. Det er især linser med lange brændvidder velegnede til, om end en sfærisk linse aldrig kan bringes til at fokusere lyset helt perfekt. På grund af et fænomen kaldet sfærisk aberration vil linser med kort brændvidde fokusere dele af billedet i forskellige afstande fra linsen.

Andre slags linser 
Med andre geometriske udformninger kan man skabe linser med specielle egenskaber eller opnå andre fordele.

Cylindrisk linse 

Cylindriske linser, eller cylinderlinser, har en eller to flader, der følger overfladen af en eller to tænkte cylindere, hvis parallelle akser skærer linsens optiske akse vinkelret. Linser med denne udformning afbøjer lyset på samme måde som en sfærisk linse, men kun i én retning (vinkelret på både cylinderens/-ernes akse(r) og linsens optiske akse).

Se også 
 Linseformlen
 Linsemagerens ligning
 Brydningsindeks
 Lys
 Optik
 Optisk prisme
 Optisk dispersion
 Hullinse
 Refraktion