Imperium

Imperium stammer fra latin (impe'rare = at befale), hvor det betyder "magt" eller "herredømme". Heraf stammer de nutidige anvendelser som betegnelse for vælde, kejserrige og verdensrige. Man kan også sige, at et imperium er et rige, der strækker sig over flere folkeslag med udgangspunkt i et enkelt folk eller en mindre magtgruppe (klike), og således forsøger at udsprede dette herrefolks eller denne klikes kultur og magt.

Territorialimperier og koloniimperier 

Imperier kan have to udforminger:
 imperier i form af udvidelse af styrets magt til naboområder (territorialimperier),
 oversøiske imperier i form af kolonier (koloniimperier).

Territorialimperier har ofte deres oprindelse i et eller flere af følgende forhold:
 virke i en god sags tjeneste (korstog, civilisering af folkeslag) En variant af dette er en ideologisk eller religiøs forpligtelse til at underlægge sig området (kommunisme, fundamentalisme),
 sikring af riget mod en fjendtligt indstillet nabo ved at vinde overherredømmet over denne (en variation af dette er argumentet "fjenden angreb os først"),
 sikring af råstoffer, landområder (fx adgang til kysten, landforbindelse mellem to adskilte dele af riget, områder til befolkningsbosættelse), eller anlæg (markedspladser, fabrikker, havne, strategiske vejanlæg, jernbaner, flyvepladser og lignende),
 ønske om vedvarende udplyndring af en velstående nabos velstand (i form af tributter, skatter, afgifter og lignende),
 hævdelse af en "etnisk" eller sprogbetinget ret til området (fx pangermanisme, panslavinisme),
 hævdelse af en historisk ret eller tilsvarende til området (typisk, hvis der er tale om et område, som indgik i et tidligere imperium, eller hvor befolkningen tidligere har været bosat), ofte parret med bestridelse af retten for andre folkeslag til deres egen stat (fx kurdere, tetjenere).

Koloniimperier har i hovedsagen de samme formål som territorialimperier. Indtil det 19. århundrede forekom tre hovedtyper af kolonier:
 udvandringskolonialisme, hvor folk af religiøse, politiske eller overbefolkningsmæssige årsager udvandrer og opretter egne kolonier, eller landet anvender tvangsforvisning til en koloni som straffemetode af forbrydere og andre uønskede folkeindslag (eksempelvis blev Australien af England blev anvendt som straffekoloni. Som eksempler på engelske udvandringsområder kan tilføjes Australien, New Zealand, Sydafrika, Amerika, Canada). Kendetegnende for udvandringskolonialisme er, at de som regel sker til egne, hvis klimatiske forhold ikke afviger så meget fra hjemlandets, det vil sige, at den udvandrede befolkning har gode muligheder for at akklimatisere sig. Nybyggerne vil som regel i en eller anden form medbringe deres hjemlands sædvaner og levevis og tilpasse disse de nye, stedlige forhold. De fleste udvandrerkolonier begyndte med landbrug som den bærende næringsvej men udvikler senere et mere sammensat næringsliv med vareforædling (industri) og handel, lige som det stedlige embedsvæsen med tiden udvikles. Derved forberedes udvandrerkolonien til det tidspunkt, hvor det har udviklet sig til et velfungerende, hjemme- eller selvstyrende samfund, rede til at tage skridtet til fuld selvstændighed, enten helt frigjort fra moderlandet eller i en meget løs forbindelse med dette.
 handelskolonialisme, hvor fortrinsvis europæiske stater oprettede støttepunkter for deres fjernhandel i Latinamerika, Afrika og Asien. Sådanne handelskolonier havde karakter af små støttepunkter for søfart og handel, undertiden med tiden i tilknytning til virksomhed i baglandet, eksempelvis i form af plantagedrift eller med udvinding af stedlige råstoffer fra jorden. Hvis handelskolonien udvikles til en egentlig plantagekoloni eller forvaltningskoloni, vil kolonisterne som regel danner en forholdsvis fåtallig overklasse, der udnytter de stedlige naturgivne værdier ved hjælp af underkuet arbejdskraft, enten den stedlige befolkning eller ved indførsel af en sådan udefra. Sidstnævnte kendes især fra kolonierne i Latinamerika og det sydlige Nordamerika, hvor en betydelig indførsel og udnyttelse af negerslaver fandt sted. Udviklingen er her blevet så fremskreden, at den oprindeligt underkuede befolkning i kraft af sin befolkningsmæssige vækst har været i stand til at mildne modsætningen dels til områdernes indfødte befolkning, dels i forholdet til den tidligere overklasse. Skønt plantagedrift og råstoffer i begyndelsen sker under hensyn til moderlandet, kan disse naturgivne værdier med tiden tillige tjene som økonomisk grundlag for en ny selvstændig stat den dag, et brud med moderlandets overhøjhed måtte indtræffe.
 militærkolonialisme, hvor formålet er et oprette eller opretholde et militært støttepunkt (flådestation eller lignende) for derved hurtigere at kunne reagere på situationer fjernt fra moderlandet til støtte for egne interesser.

Allerede i det 18. århundrede opnåede størstedelen af Nordamerika uafhængighed. I det 19. århundrede gik udviklingen i Latinamerika samme vej, i Afrika og Asien derimod videreudvikledes de gamle kolonidannelser til dele af regulære imperier, større områder under moderlandets kontrol og med et næringsliv tilpasset det samlede imperiums økonomi. Denne form for imperiedannelse forbindes ofte med fremkomsten af den moderne kapitalisme og forsvandt atter efter 2. verdenskrig.

Til alle tider er desuden forekommet territorialimperialisme, hvor et stærkere rige har søgt at erobre landområder fra nabolande og gennemtvinge egen vilje over for en sprogligt-kulturel stedlig befolkning religiøst, politisk og økonomisk.

Imperierne lever 

Imperiernes tidsalder er langt fra forbi. Endnu i det 21. århundrede er der folkeslag, som mere eller mindre krigerisk kæmper for deres selvstændighed (blandt de mest kendte er baskere og tibetanere).
 
I mange indvandringslande, hvor indvandrerne og deres efterkommerne i antal overstiger den oprindelige befolkning (engelsk: aboriginals), er disse sidstnævntes rettigheder ofte et uafklaret spørgsmål. Overherrementalitet og foragt for den stedfødte befolkning (racisme) forekommer hyppigt også blandt nutidige indvandrergrupper, der sjældent end ikke prøver at skjule deres voldelige hensigter over for hjemmefødinge i indvandrerlande.

Imperier har således lighedspunkter med diktaturer, men adskiller sig fra disse ved, at det ikke er folk af samme folkeslag, der udøver undertrykkelsen og fratager befolkningen dennes almindelige frihedsrettigheder. Fælles for diktaturer og imperier er, at herskerne udmærket godt kan fremme indvandrergruppers og/eller udlandske investorers rettigheder på bekostning af den hjemmehørende befolkning for derved at befæste sig egen magtstilling, og at de med alle midler forsøger at forhindre folket i at udøve sine demokratiske rettigheder ved at omgå disse eller ligefrem forbyde dem. Imperier kan ene og alene opretholdes og virke i kraft af den undertrykkelse, der er hele deres sjæl og inderste kerne.

Territorialimperier 

A. Historiske territorialimperier:

 Aleksander den Stores imperium
 Det østromerske rige
 Djengis Khans imperium
 Khmer imperiet
 Knud den Stores imperium
 Napoleons imperium
 Osmanniske rige
 Persien
 Polsk-litauiske imperium
 Polen i mellemkrigstiden
 Romerske imperium
 USSR (Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker)
 Svenskeimperiet
 Timur
 Tjekkoslovakiet
 Tysk-romerske rige
 Østrig-Ungarn

B. Eksisterende territorialimperier

 Afghanistan
 Folkerepublikken Kina
 Grusien
 Irak
 Iran
 Israel
 Russiske Føderation
 Storbritannien
 Sudan
 Sydafrika
 Tyrkiet
 Zimbabwe

Tidligere koloniimperier 

Nedenfor en liste over koloniimperier gennem tiderne:

 Det amerikanske koloniimperium
 Alaska
 Amerikansk Samoa
 Filippinerne
 Guam
 Hawaii
 Jonston øer
 Midway øer
 Amerikanske Jomfruøer (tidligere Dansk Vestindien)
 Wake øer
 Det belgiske koloniimperium
 Belgisk Congo
 Danske koloniimperium
 Dansk Vestindien
 Trankebar
 Serampore
 Frederiksnagore
 Nicobarerne
 Den danske Guldkyst
 Engelske koloniimperium
 Afghanistan
 Aukland øerne
 Australien
 Bahama
 Barbados
 Bechuanaland
 Bouvet
 Burma
 Britisk Cameroun
 Canada
 Ceylon (Sri Lanka)
 Cooks øer
 Falklandsøerne
 Fiji øerne
 Gambia
 Gibraltar
 Goughi
 Guldkysten
 Guyana
 Honduras
 Hongkong
 Indien
 Irland
 Jamaica
 Juleøen
 Kenya
 Kokosøerne
 New Guinea
 New Zealand
 Nigeria
 Norfolk øerne
 Rhodesia (Zimbabwe)
 Salomonøerne
 Sechellerne
 Sierra Leone
 Singapore
 Socotra
 Britisk Somaliland
 Sudan
 Sydafrika
 Syd-Georgia øerne
 Syd-Sandwichøer
 Tobago
 Trinidad
 Tristan da Cunha-øerne
 Uganda
 Vestpakistan
 Egypten
 Østpakistan
 Franske koloniimperium
 Fransk Vestafrika
 Fransk Ækvatorialafrika
 Algeriet
 Centralafrikanske republik
 Comoriøerne
 Fransk Guyana
 Gabon
 Guadeloupe
 Indokina (Vietnam, Laos, Cambodia)
 Karikal
 Kerguelen
 Komodoerne
 Madagaskar
 Mahé, Indien
 Mali
 Marokko
 Martinique
 Mauretanien
 Minquelon
 Niger
 Ny Caledonien
 Pondicherry
 Reunion
 Senegal
 Somaliland
 Tahiti
 Tchad
 Tunesien
 Yanaon
 Hollandske koloniimperium
 Curaçao
 Hollandsk Guyana
 Hollandsk Ostindien
 Det italienske koloniimperium
 Dodekanesiske øer
 Eritrea
 Tripolitanien (Libyen)
 Italiensk Somaliland
 Japanske koloniimperium
 Formosa (Taiwan)
 Korea
 Kurilerne
 Manchukuo
 Sydlige Sahhalin
 Norgesvældet
 Det portugisiske koloniimperium
 Angola
 Azorerne
 Diu
 Goa
 Macao
 Madeira
 Mozambique
 Portugisisk Guinea
 Principe
 St. Thome
 Spanske koloniimperium
 Ny Spanien
 Ny Granada
 Vicekongedømmet i Peru
 Canariske øer
 Cuba
 Puerto Rico
 Spansk Sahara
 Tyske koloniimperium
 Cameroun
 Marianeøer
 Marshalløer
 Palau
 Samoa
 Sydvestafrika (Namibia)
 Togo
 Østafrika (Tanzania)
 Quingdao

Litteratur 

 Hermann Kinder/Werner Hilgeman: dtv-Atlas Weltgeschichte von Anfängen bis zum Gegenwart; Deutscher Taschenbuch Verlag GmbH&Co.KG, München 2000 ()
 Jan Leskinen ja Antti Juutilainen: Talvisodan pikkujättilainen; Porvo-Helsinki-Juva 1999, estisk udgave 2002, )
 Martin Vahl og Gudmund Hatt: Jorden og Menneskelivet. Geografisk Haandbog; Første Bind; København 1922

Eksterne henvisninger 
 Ordbog over det danske sprog; opslag: imperium
 "Canada som indvandringsland" (Geografisk Tidsskrift: Bd. 27 (1924)
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XII, s. 253254; opslag: imperium
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XIV, s. 333-339; opslag: kolonier
 Erik Damgaard (anmeldelse af:) "Arne Kommisrud: Stat, Nasjon, Imperium. Habsburgmonarkiet, Tsar-Russland og Sovjetunionen. Et historisk-sociologisk perspektiv; Spartacus, Oslo 1996" (Politica, Bind 28; 1996
 Ole Feldbæk (anmeldelse af:) "Vincent T. Harlow: The Founding of the Second British Empire 1763-1793. Vol. I: Discovery and Revolution. Vol. II: New Continents and Changing Values; Longmans, London 1964" (Historisk Tidsskrift, 12. række, Bind 2; 1966)
 M. Neveu-Lemaire: "foredrag om Det franske Vestafrika. Senegal, Gambien og Guinea" (Geografisk Tidsskrift, Bd. 26; 1921)
 M. Neveu-Lemaire: "Tropisk Fransk-Afrika" (Geografisk Tidsskrift, Bd. 26; 1921)
 M. Neveu-Lemaire: "Tropisk Fransk-Afrika" (Geografisk Tidsskrift, Bd. 26 (1921), 1 fortsættelse)
 M. Neveu-Lemaire: "Tropisk Fransk-Afrika" (Geografisk Tidsskrift, Bd. 27 (1924), 2 fortsættelse)
 M. Neveu-Lemaire: "Tropisk Fransk-Afrika" (Geografisk Tidsskrift, Bd. 27 (1924), 3 fortsættelse)
 M. Neveu-Lemaire: "Tropisk Fransk-Afrika" (Geografisk Tidsskrift, Bd. 27 (1924), 4 fortsættelse)
 M. Neveu-Lemaire: "Tropisk Fransk-Afrika" (Geografisk Tidsskrift, Bd. 27 (1924), 5 fortsættelse)
 M. Neveu-Lemaire: "Tropisk Fransk-Afrika" (Geografisk Tidsskrift, Bd. 27 (1924), 6 fortsættelse)
 M. Neveu-Lemaire: "Tropisk Fransk-Afrika" (Geografisk Tidsskrift, Bd. 27 (1924), 7 fortsættelse)
 M. Neveu-Lemaire: "Tropisk Fransk-Afrika" (Geografisk Tidsskrift, Bd. 27 (1924), slutning)
 Anonym: "England og »det britiske Rige«" (Nationaløkonomisk Tidsskrift, Bind 3. række, 13; 1905)
 A. P.-st.: "Amerikansk Imperialisme" (Nationaløkonomisk Tidsskrift, 3. række, Bind 7; 1899)
 Erik Bach: "Byzans og den moderne Forskning" (Historisk Tidsskrift, 10. række, Bind 6; 1942)
 Emil Elberling: "Den franske Kolonisation i Algerien" (Geografisk Tidsskrift, Bind 1; 1877)
 Kr.M. Jensen: "India og Pakistan" (Geografisk Tidsskrift, Bd. 51 (1951)
 C.Ph.Seidelin: "Fra Haiti" (Geografisk Tidsskrift, Bd. 25 (1919)
 Kronologisk Oversigt over Storbritanniens Kolonier (Nationaløkonomisk Tidsskrift, Ny rk. 3; 1885)

Noter

Se også 
 land, territorium.
 imperialisme
 kolonialisme

Imperialisme
Statsformer