alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Chiapas

Chiapas er en stat i den sydøstlige del af Mexico. Chiapas grænser op til de mexicanske stater Tabasco mod nord, Veracruz mod nordvest og Oaxaca mod vest. Mod øst har 

Chiapas grænse til Guatemala og mod syd til Stillehavet. Chiapas har et areal på 73.887 km².

I 2003 blev indbyggertallet anslået til 4.224.800. Cirka 1 million indbyggere er efterkommere af den oprindelige befolkning i Mellemamerika og Caribien. Mange af Chiapas' indbyggere er fattige bønder bosiddende i landlige områder. Omkring en tredjedel af befolkningen er helt eller overvejende af mayaafstamning. I de landlige områder taler mange næsten intet spansk; i alt omkring 250.000 indbyggere.

Statens hovedstad hedder Tuxtla Gutiérrez, den økonomisk vigtigste by er Tapachula, mens turister bedst kender byen San Cristóbal de Las Casas. I Chiapas ligger blandt andre også de gamle mayaruinbyer Palenque, Yaxchilan, Bonampak, Tonina og Chinkultic.

I kolonitiden blev Chiapas regeret fra Guatemala. Da Guatemala i 1823 blev selvstændig, blev Chiapas en del af Mexico.

Chiapas har en af de højeste grader af fejlernæring i Mexico, og det anslås at berøre mere end 40 procent af befolkningen. I 1994 blev delstatens navn i hele verden efter zapatisternes opstand. Zapatisterne, der har slået sig sammen i EZLN (Ejército Zapatista de Liberación Nacional), kæmper for den oprindelige befolknings rettigheder og udvikling, mod følgerne af globaliseringen.

I begyndelsen af oktober 2005 var Orkanen Stan årsag til en af de største naturkatastrofer ikke kun i Chiapas, men også i Hidalgo, Oaxaca, Puebla og Veracruz.

Delstatens ISO 3166-2-kode er MX-CHP.

Delstater i Mexico
Campeche (by)

Byen Campeche,(også kendt som San Francisco de Campeche) i den mexicanske delstat af samme navn, Campeche, befinder sig på breddegrad 19.85°N og længdegrad 90.53°V, på kysten ved den Mexicanske Golf. Byens indbyggertal var i 2002 omkring 230.910.

Campeche blev grundlagt i 1540 af spanske conquistadorer som San Francisco de Campeche, oven på den allerede eksisterende maya-by Canpech eller Kimpech. 

Den præ-columbianske by menes at have haft 3.000 huse og forskellige monumenter, hvoraf kun lidt er bevaret. 

Byen har stadig mange af de gamle bymure og befæstninger fra den spanske kolonitid, som beskyttede den (ikke altid med held) mod pirater og fribyttere. På grund af bevaringsniveauet og kvaliteten af dens arkitektur, kom byen i 1999 på UNESCO's verdensarvsliste. 

Campeche var en vigtig havneby i Yucatan indtil midten af det 19. århundrede, hvor den blev overhalet af Sisal og siden Progreso. 

Historisk er byen den næststørste og vigtigste på halvøen (efter Mérida) indtil slutningen af det 20. århundrede og den forøgede udvikling i Quintana Roo. I 1840'erne havde byen et indbyggertal på omkring 21.000.

Byer i Mexico
Verdensarvsområder i Mexico
Etableret i 1540
Belize

Belize (på spansk normalt Belice) er en suveræn stat i Mellemamerika. Belize ligger ved det Caribiske Hav med grænser til Mexico mod nordvest og Guatemala mod vest og syd. Mod øst over den Honduranske Golf ligger Honduras i en afstand af 75 km, hvor landene er tættest hinanden.

Belize har et areal på 22.966 km² og har  indbyggere. Belize er det eneste engelsktalende land i Centralamerika, og landet var tidligere kendt som Britisk Honduras. Dets nuværende navn stammer fra Belize City og Belize-floden. Belize City er landets eneste større by, og har desuden landets vigtigste havn og er dets tidligere hovedstad. Den nuværende hovedstad hedder Belmopan.

Belize er et konstitutionelt monarki med Charles 3. som regerende konge og statsoverhovede. Han repræsenteres i det daglige af en generalguvernør, mens Belizes premierminister er regeringsleder. 

I det Caribiske Hav ud for Belize ligger Belize barriererev, verdens andenstørste koralrev. Som en anden seværdighed kan nævnes grotten Actun Tunichil Muknal.

Belize er hjemsted for et af de få jaguarreservater i verden og utallige mayaruiner, hvor den mest kendte er Altun Ha. Mange af ruinerne er endnu ikke blevet udgravet.

Naturgeografi 
Det nordlige Belize består meste af flade sumpartige kystområder, nogen steder overgået af regnskov. I den sydlige del ligger de lave bjergkæder Mayabjergene, hvor Belizes højeste punkt, Doyle's Delight på 1.124 meter over havet, ligger.

Belize ligger mellem floderne Hondo og Sarstoon, med floden Belize som løber midt igennem landet. Udenfor kysten ligger der en hel del koralrev.

Klimaet er tropisk og er generelt vældig varmt og fugtig. Regntiden varer fra maj til november med hyppige naturkatastrofer som orkaner og oversvømmelser.

Demografi

Sprog
Engelsk er det eneste officielle sprog i Belize, eftersom det er en tidligere britisk koloni. Det er imidlertid kun modersmål for en lille del af befolkningen. De fleste af indbyggerne bruger i stedet belizisk kreol (eller kriol), som er et kreolsprog baseret på engelsk. Spansk er det sprog, som de fleste har som modersmål i Belize, omkring halvdelen af befolkningen. Der snakkes også flere mayiske sprog. Omkring 80 % af indbyggerne kan læse og skrive.

Administrativ inddeling 

Belize er inddelt i 6 distrikter, der består af 31 mindre enheder, constituencies ().

Se også 

 Baron Bliss
 Verdens lande

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Monarkier i Nordamerika
Konstitutionelle monarkier
Lande i Nordamerika
Caribien

Caribien (tidligere også Caraibien), Vestindien eller De Vestindiske Øer er en gruppe af øer i det Caribiske Hav. 

Øerne består af 25 territorier, deriblandt uafhængige stater, oversøiske besiddelser og områder.

Navnet Vestindien stammer fra Christoffer Columbus teori om at de amerikanske kontinenter, han rent faktisk ankom til i 1492, var Indien. 

Caribien består af de Store Antiller, de Små Antiller og Bahamas, og er en del af Nordamerika.

Caribiens historie

Se også 
 De dansk-vestindiske øer 
 Verdens lande
Caribiske Hav

Det Caribiske Hav er et hav, der støder op til Atlanterhavet og ligger syd for den Mexicanske Golf. Mod syd er det afgrænset af Venezuela, Colombia og Panama, mod vest af Costa Rica, Nicaragua, Honduras, Guatemala, Belize og Mexicos del af Yucatán-halvøen, mod nord af de Store Antiller (øerne Cuba, Hispaniola, Jamaica og Puerto Rico) og mod øst af de Små Antiller.

Det Caribiske Hav dækker omkring 2.754.000 km².
Havets dybeste sted er Caymanrenden, mellem Cuba og Jamaica, 7.500 meter under havoverfladen.

Hele området, særligt de mange øer, er kendt som Caribien.

Se også 
 De dansk vestindiske øer
 Verdens lande

Randhave i Atlanterhavet
Hav
Indhave
Katharina von Bora

Katharina von Bora (født 29. januar 1499 i Lippendorf, død 20. december 1552 i Torgau) var en tysk nonne, der blev en af de tidligste protestanter. Hun var gift med reformatoren Martin Luther.

Katharina von Bora var datter af adelsmanden Hans von Bora og hustru Katharina, født von Haugwitz, der døde allerede i 1505. Faderen giftede sig kort efter igen, og Katharina blev sendt i kloster i Brehna (nær Halle) formentlig allerede i 1505. Hun blev i 1508 flyttet til klostret i Nimbschen (nær Grimma), hvor hendes faster Magdalene von Bora var nonne og hendes moster Magarete von Haugwitz var abbedisse. Den 8. oktober 1515 aflagde hun nonneløftet. I klostret lærte hun at læse og skrive; også latin. Men Katharina blev utilfreds med livet i klostret og fattede interesse for den lutherske reformbevægelse. Sammen med andre nonner i klostret lagde Katharina planer om at flygte, og gruppen bad hemmeligt Martin Luther om hjælp til deres forehavende. Luther efterkom deres bøn og sendte i påsken 1523 en vogn, som de undslap i med hjælp af rådsherre Leonard Koppe fra Torgau. Nonnerne kom til Wittenberg, hvor Luther hjalp dem til giftermål. Katharina blev optaget i Lucas Cranach den ældres hjem, men vægrede sig ved at gifte sig med andre end Luther. Det skete den 27. juni 1525 efter en forlovelse på blot 14 dage.
Parret bosatte sig i det gamle augustinerkloster i Wittenberg, som kurfyrsten af Sachsen stillede til rådighed. Her forvaltede Katharina landbruget, drev kvægavl og bryggeri, mens hun havde Luther og hans studenter og gæster på kost. Under pesten drev hun endvidere et hospice, hvor hun sammen med sine ansatte kvinder plejede de syge.

Katharina von Bora og Martin Luther fik seks børn. I 1526 Johannes, i 1527 Elisabeth (død 1528), i 1529 Magdalena (død 1542), i 1531 Martin, i 1533 Paul og endelig i 1534 Margarethe. 
Kort efter Luthers død i 1546 flygtede Katharina under Den schmalkaldiske krig til Magdeburg. Hun forsøgte at vende tilbage, men måtte kort efter i 1547 flygte igen, denne gang til Braunschweig. Hun kunne dog vende hjem senere på året, men fandt sine bygninger og landbrug forsømt. Med støtte fra et par fyrster indrettede hun sig beskedent, til hun i 1552 pga. pest og misvækst igen forlod Wittenberg. Denne gang flygtede hun til Torgau, hvor hendes vogn væltede ved byporten, og hun fik bækkenbrud. Hun døde kort efter af følgerne.

Eksterne henvisninger 

Adel fra Tyskland
Katolske nonner
Personer i reformationen
Tyskere i 1500-tallet
Wollemia nobilis

Wollemia nobilis eller måske dinosaur-træ er et bemærkelsesværdigt nåletræ. Det blev opdaget så sent som 1994 nær Lithgow af David Noble i nogle smalle stejle kløfter med regnskov i Wollemi National Park i New South Wales, 150 km nordvest for byen Sydney i Australien.

Det seneste fossil som ligner Wollemia nobilis, er 2 millioner gamle. Det var derfor en sensation, da træet blev opdaget. Der er fundet fossiler af træet som ligner, der er 175 millioner år gamle.

Beskrivelse 
Wollemia nobilis er et stedsegrønt træ som kan blive 25–40 m høj. Træet "stævner" sig selv ved at danne unge skud fra rødderne eller fra de nederste dele af stammen.  Barken er meget særpræget, mørkebrun og knubret, citeret for at ligne Coco Pops-morgenmad.

Wollemia nobilis er særpræget ved at en sidegren fra stammen ikke selv har grene. Bladene er nåleformede med hel rand, og de sidder i to rækker hen langs grenen. De unge blade er bløde og mørkegrønne på oversiden, mens de er gråhvide på undersiden. De gamle blade er derimod stive og gulgrønne på begge sider. Der er både hunlige og hanlige kogler på samme træ, og de hunlige kogler kaster frøene ét ad gangen fra hvert kogleskæl. Frøene er lette og vingede, sådan at spredning kan ske både ved vindens hjælp og flydende på vandløb.

Rodsystemet er højtliggende, og træet er afhængigt af symbiotiske svampe (mykorrhiza). Man har fundet både arbuskulært mykorrhiza og ektendomykorrhiza på rødderne.

Hjemsted 
Wollemia nobilis vokser naturligt i nogle svært tilgængelige kløfter i Wollemi National Park i delstaten New South Wales, Australien. Her findes den på ufrugtbar jord sammen med bl.a. højtvoksende Eucalyptusarter, Schizomeria ovata og Ceratopetalum apetalum (arter i Surkløver-ordenen) og Doryphora sassafras (en art i Laurbær-familien).

Kultivering og anvendelse 
Siden opdagelsen er der blevet dannet et formeringsprogram med det formål at sælge planten verden over. Da arten en usædvanligt lav diversitet i sine arveanlæg, er den næsten at regne for en klon med den sårbarhed overfor skadedyr og plantesygdomme som følger deraf. Arten er derfor beskyttet ved lov på sine naturlige voksesteder, og dyrkede planter må kun stamme fra godkendt formeringsmateriale.

Wollemia nobilis blev sat til salg i Australien fra 1. april 2006. Det blev sat til salg i Vesteuropa i juni 2006 og i USA i december 2006. I andre lande blev det sat til salg i 2006. I Danmark har det været til salg siden april 2008.

Wollemia nobilis tolererer temperaturer mellem -5 °C and 45 °C og der er rapporter om, at det kan overleve ned til -12 °C. Træet kan klare fuld sol og fuld skygge. Som mange andre Australske træer, er Wollemia disponeret for den skadelige svamp Phytophthora cinnamomi og dette begrænser muligheden for anvendelse som tømmer.

Kilder/referencer 

 NCBI taxonomy database: Wollemia
 BBCNews, 25 September, 2003, Jurassic pot plants on sale soon

Stedsegrønne
Nåletræer
Abeskræk-familien
Nåletræ-rækken

Nåletræ-rækken (Pinophyta) er en af de 12 rækker i planteriget og en af 10 indenfor de nulevende stængelplanter. Pinophyta er nøgenfrøede, koglebærende planter med karplantevæv. Alle nulevende arter i Pinophyta er vedplanter med sekundær vækst. Den store majoritet er træer og enkelte er buske. Planterækken indeholder syv familier, 68 slægter og 630 levende arter, der alle er placeret i Gran-ordenen.

Klassifikation 
Pinophyta indeholder kun en enkelt klasse, Pinopsida, der kun rummer én nulevende orden, Gran-ordenen Pinales.

Klassen Pinopsida rummer dog nogle uddøde ordener, bl.a. Voltziales som var nært beslægtet med de nulevende nåletræer, og Cordaitales som var mere primitive nåletræer, herunder forgængerne for både Voltziales og de nulevende nåletræer. Cordaitales opstod i Kultiden, og udviklede sig til ganske store træer, især i lidt mere tørre områder.

Billeder

Referencer 

 
Nøgenfrøede
Sérgio Vieira de Mello

Sérgio Vieira de Mello (15. marts 1948 – 19. august 2003) var en brasiliansk FN-diplomat, som i over 34 år arbejdede for de Forenede Nationer og opnåede respekt og ros over hele verden for sit arbejde i FN's nogle gange ubestemmelige humanitære programmer. 

Vieira de Mello blev født i Rio de Janeiro og læste filosofi på Sorbonne-universitetet i Paris, før han som 21-årig begyndte på sin karriere i FN. Han var en elskværdig og attraktiv person, og talte flydende engelsk og fransk, foruden sit modersmål portugisisk.

I maj 2003 blev Vieira de Mello udnævnt til FN's særlige udsending i Irak, en opgave der oprindelig skulle have varet fire måneder. Om eftermiddagen den 19. august 2003 blev han imidlertid dræbt ved bombningen af Canal Hotel i Bagdad.

Henvisninger 
 Sergio Vieira de Mello Foundation 
 En Route to Baghdad (
 Canal Hotel i Bagdad 

Politikere fra Brasilien
Personer fra Rio de Janeiro
Elsker

En elsker er en mand, der har et seksuelt forhold uden et inderligt ønske om et varigt parforhold. Måske endda samtidigt med han har en kæreste eller ægtefælle.

Det kvindelige modstykke hedder en elskerinde.

Se også 
Utroskab

Kærlighedsforhold
Sexologi
Elskerinde

Elskerinde (maitresse, mætresse) er en kvinde, som har et seksuelt forhold uden at forvente ægteskab e.l.

Katolske præster og andre skal leve i cølibat og kan have elskerinder.

Det mandlige modstykke er en elsker.

Danske eksempler var de daværende kongers elskerinder: Kirsten Munk, Karen Andersdatter og Kirsten Madsdatter. De tre havde alle et nært forhold til kongen, og de var således alle Christian 4.'s elskerinder.  Dyveke Sigbrittsdatter var Christian 2.'s elskerinde, og Louise Rasmussen var Frederik 7.'s til hun blev gift og kunne kalde sig Grevinde Danner.
Den prostituerede Støvlet-Cathrine var Christian 7.'s elskerinde, til hun blev sendt ad Wandsbæk til.

Anne Boleyn var Henrik 8.s elskerinde. Lige til de giftede sig, da hans ægteskab med Katharina af Aragonien blev annulleret.

Se også 
 Frille
 Slegfred
 Konkubine
 Odalisk
 Polygami

Sexologi
Familie
Kondom

Et kondom er et hylster, som rulles på penis inden samleje således at sæden ikke kommer videre. Kondomer benyttes både som prævention og til at hindre spredning af seksuelt overførte sygdomme. For mænd er kondomer den eneste præventionsform, mens der for kvinder også findes en række andre. 

Et kondom er den mest sikre præventionsform der findes, idet den giver en beskyttelse imod graviditet i 97 % af de tilfælde, hvor kondomet bruges rigtigt. Det er vigtigt at kondomet sættes på penis inden samlejet, og at manden straks efter udløsningen trækker sig ud af skeden imens han holder i bunden af kondomet, så det ikke falder af. 

Et kondom kaldes også et præservativ. Desuden findes der en lang række slangord for 
kondom, blandt andet gummi.
Kondomer adskiller sig fra øvrige præventionsformer ved at de både beskytter mod uønsket graviditet og seksuelt overførte sygdomme.

Historie 
De første kondomer blev fremstillet af vævet stof, men var ikke særlig effektive. De første
virkningsfulde kondomer blev fremstillet af fåretarme eller af andre dyrs membraner, og kan også fås i nutiden. De regnes for mere følsomme, da de bedre kan overføre kropsvarmen, men er dog ikke lige så effektive som de syntetisk fremstillede kondomer mod uønskede svangerskaber og mod sygdomme som f.eks AIDS. 
De første kondomer i nyere tid blev opfundet i midten af det 16. århundrede, men de var ikke særlig behagelige, og derfor brugte næsten ingen dem. Med tiden blev kvaliteten af kondomer bedre. Kondomer blev først lovlige i Danmark i 1880'erne; før dette var det ulovligt, og kunne medføre bøde for både at bruge og sælge dem.

Eksterne henvisninger 
 Sex og Sundhed 
 Sex Linien
 Apoteket

Sexologi
Præventionsmetoder
Bøhmen

Bøhmen (tysk: Böhmen, tjekkisk: Čechy, latin: Bohemia) er en historisk region i Centraleuropa, der oprindeligt var et eget kongerige underlagt det tysk-romerske rige. Da det kom under habsburgerne, blev det en del af deres rige, som for nemheds skyld kaldtes Østrig. I dag udgør det sammen med det noget mindre Mähren (Moravia, Morava) staten Tjekkiet (Česká republika (Česko)). Hovedstaden er Prag (Praha). Bøhmen grænser i nord til Schlesien, der i dag er en del af Polen, i øst mod Mähren, i syd mod Østrig og i vest og nordvest mod Tyskland.

Historie 

Romerske forfattere er de første, der nævner området som hjemland for boierne, en keltisk stamme, der gennem det latinske Boiohaemum ("boierne") har givet regionen dens navn. I det første århundrede før Kristus var området beboet af germanske stammer, der senere emigrerede vestover og i det 6. århundrede e.Kr. blev erstattet af de slaviske forløbere for nutidens tjekkere.

Efter at have befriet sig selv fra avarerne i det 7. århundrede, kom Bøhmen under Premyslide-dynastiets herredømme, der varede indtil 1306, da Wenzel III. blev myrdet i Olomouc. Med omvendelsen til kristendommen i det 9. århundrede blev nære forbindelser knyttet til det østfrankiske kongedømme, da tilhørende det karolingiske kejserdømme, senere kendt som det tysk-romerske rige, som Bøhmen blev en del af fra det 10. århundrede.

Titlen konge af Bøhmen blev allerede tildelt de premyslidiske hertuger Vratislav II (1085) og Vladislav II (1158) og blev arvelig i 1198 under Premysl Ottokar I, hvis sønnesøn Premysl Ottokar 2. grundlagde et kortvarigt imperium, der også omfattede nutidens Østrig. I midten af det 13. århundrede begyndte en stærk tysk immigration til områderne, der delvis erstattede tabene som følge af den mongolske invasion i 1241. I 1347 blev Karl IV Bøhmens konge; han grundlagde 1348 i Prag det første universitet i Centraleuropa. Bøhmen blev frem til det tyvende århundrede stærkt præget af tysk kultur, og det officielle sprog var tysk fra begyndelsen af 1600-tallet. De tyskkulturelle indbyggere udgjorde eliten af borgere, adel og godsejere, mens almindelige bønder var slavisktalende tjekkere.

Bøhmen forblev et eget kongedømme underlagt den tysk-romerske kejser frem til 1627 og blev derefter en østrigsk provins. Efter første verdenskrig blev det en del af det nyoprettede Tjekkoslovakiet. Den sidste konge af Bøhmen var Karl III (Habsburger). Bøhmen udgjorde sammen med Mähren det tyske rigsprotektorat Bøhmen-Mähren 1939-1945 og blev derefter igen en del af Tjekkoslovakiet. Efter Tjekkoslovakiets opløsning blev Bøhmen i 1993 en del af den nye stat Tjekkiet.

Kendte personer fra Bøhmen 
 Dronning Dagmar
 Caspar Fincke

Se også 
 Bøhmens regenter

Litteratur 
 Emanuel Poche: Böhmen und Mähren, München/Berlin 1986 (Kunstdenkmäler in der Tschechoslowakei, hg. v. Reinhardt Hootz)
 Götz Fehr: Fernkurs in Böhmisch 
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind IV (1916), s. 407-413; opslag: Böhmen

Eksterne henvisninger 

 
Tjekkiets geografi
Nyspanien

Nyspanien (på spansk Nueva España) var navnet på det nye spanske koloniale territorium i Nordamerika fra omkring 1525 til 1821. Hovedstaden i Nyspanien var Mexico City. Nyspanien blev regeret af en vicekonge udnævnt af kongen af Spanien. Nyspaniens territorium dækkende hele det nuværende Mexico, Mellemamerika til Costa Ricas sydlige grænse og dele af USA, blandt andet de nuværende stater Californien, Arizona, New Mexico og Texas, med landekrav længere mod nord med upræcist definerede grænser.

Koloniseringen af Amerika
Forhenværende spanske kolonier
Etableret i 1535
Ophørt i 1821
Robert Palmer

Robert Allen Palmer (19. januar 1949 i Yorkshire, England – 26. september 2003 i Paris) var en britisk musiker, der i midten af 1980'erne opnåede stor popularitet bl.a. takket være sine musikvideoer på tv-stationen MTV. 
Palmer døde i Paris af et hjerteanfald, 54 år gammel.

Robert Palmer fik i sin karriere en række hits, herunder Addicted to Love og Some Guys have all the Luck. Ud over sin solokarriere dannede han sammen med medlemmer af Duran Duran også gruppen Power Station.

Diskografi 
Album navn, udgivelsesår
 Sneakin' Sally Through the Alley (1974)
 Pressure Drop (1975)
 Some People Can Do What They Like (1976)
 Double Fun (1978)
 Secrets (1979)
 Clues (1980)
 Maybe It's Live (1980) (live)
 Pride (1983)
 Riptide (1985)
 Sweet Lies (1987) (single)
 Heavy Nova (1988)
 Addictions Volume I (1989) (opsamlingsalbum)
 Don't Explain (1990)
 Addictions Volume II (1992) (opsamlingsalbum)
 Ridin' High (1992)
 Honey (1994)
 Very Best Of Robert Palmer (1997) (opsamlingsalbum)
 Woke Up Laughing (1998) (opsamlingsalbum)
 Rhythm & Blues (1999)
 Best Of Both Worlds: The Robert Palmer Anthology (1974-2001) (2002) (opsamlingsalbum)
 TV Dinners (2003)
 Drive (2003)

Album med gruppen Power Station:
 Power Station (1985)
 Living in Fear (1997)

Musikere fra England
Har spillet på Roskilde Festival
Hokkaido

Hokkaido (北海道 Hokkaidō) er Japans næststørste og nordligste ø og det største og nordligste præfektur.

Hokkaido har et areal på , og befolkningstallet er på cirka  mennesker, deriblandt efterkommere efter urbefolkningen på øerne, ainu-folket.

Klimaet i omkring 1000 meters højde på øens midte svarer til Danmarks klima, bare med mere sne på. Øens nordøstside, som vender imod Sibirien, er den koldeste del. Der er en række aktive vulkaner på øen, som ved deres udbrud har dræbt et stort antal mennesker.

Note

Eksterne henvisninger 

Øer i Japan
Japans præfekturer
Regioner i Japan
Telefonsex

Telefonsex er en telefonsamtale med sex som hovedemne og i de fleste tilfælde med mindst den ene samtalepartners seksuelle tilfredsstillelse som mål.

Telefonsex kan både ske mellem etablerede seksualpartnere eller som sexarbejde (en seksuel tjenesteydelse).

Sexologi
Telefoni
Seksualpartner

Seksualpartner eller sexpartner er en person med hvem en anden person udfører seksuel aktivitet. 

Eksempel på brug:
Benyttes ofte i betydningen, at de to seksualpartnere regelmæssigt udøver seksuelle aktiviteter sammen.

Se også 
Elsker
Sex
Utroskab

Sexologi
G-punkt (kønsorgan)

Kvindens kønsorganer:
1. Æggeleder 2. urinblære
3. kønsben 4. urinrør 5. klitoris 6. kønslæber
7. skede 8. æggestok 9. colon sigmoideum
10. livmoder 11. fornix vaginae 12. livmoderhals
13. endetarm 14. Endetarmsåbning 

G-punkt (Gräfenberg-punkt) er et område ca. 2-4 cm inde i kvindens skede i væggen ud mod kønsbenet, der hævdes ved stimulering at kunne give en g-punkts-orgasme. Der er dog ikke fundet noget anatomisk holdepunkt for at stedet findes, hverken makro- eller mikroskopisk.

Mellem 10% (en kilde) og 50% (en anden kilde) af kvinderne kan blive stimuleret via g-punktet.

Andre mener, at g-punktet er en myte skabt i 1944 af den tyske gynækolog Ernst Gräfenberg.

Nogle kvinder ejakulerer under orgasme, uanset stimulation af g-punktet.

Det fremføres til tider, at prostata hos mænd skulle kunne fungere som et mandligt g-punkt.

Af og til blusser diskussionen op i medierne om g-punktet eksisterer.

I 2012 hævdede gynækologen Adam Ostrzenski at have fundet G-punktet på bagsiden af bækkenbundsmembranen præcis 16,5 mm fra den øvre del af urinrørsåbningen.

Se også 
 Kønsorgan
 Penis
 Skede
 Klitoris

Referencer

Kilder 
 Kilde (1950 version): 1950, in The International Journal of Sexology. Vol. III, No. 3, p. 145-148: 1950, The Role of Urethra in Female Orgasm By Ernest Gräfenberg, M.D. New York , A Side-By-Side Comparison of Two Versions of "The Role of Urethra in Female Orgasm" by Ernest Gräfenberg, M.D. Editing and Commentary by John D. Perry, Ph.D.  (læs også adressens noter – artiklen er jo fra 1950) Citat: "I have seen two girls who had stimulated themselves with hair pins in their urethra... In contrast to this statement by Kinsey, Hardenberg mentions that nerves have been demonstrated only inside the vagina in the anterior wall, proximate to the base of the clitoris. This I can confirm by my own experience of numerous women. An erotic zone always could be demonstrated on the anterior wall of the vagina along the course of the urethra... As was mentioned there is no spot in the female body, from which sexual desire could not be aroused."
 New book hits G-Spot on female ejaculation  Citat: "Many women do not even allow themselves to feel pleasure or have an orgasm because they are afraid they are going to ejaculate... Sundahl believes most women ejaculate, but not all are aware of it."
 September 30 2004, iol: New book hits the G-spot  Citat: "A new book reveals that women have four G-spots... dubs them the U-spot, C-spot and A-spot."

Kvindens kønsorganer
Lolland-Falster

Lolland-Falster er en samlet betegnelse for de to danske øer Lolland og Falster, der på grund af geografiske, trafikale og historiske forhold ofte behandles under ét. Tidligere var den almindeligste betegnelse for området Smålandene, et navn der er bevaret i Smålandsfarvandet (lokalt også Smålandshavet) mellem Lolland og Sjælland. Den bredere betegnelse Sydhavsøerne inkluderer også Møn og mange omkringliggende småøer.

De to øer er skilt af det smalle Guldborg Sund med Lolland mod vest og Falster mod øst. På det sydlige Falster ligger Danmarks sydligste by, Gedser. Øerne har en samlet befolkning på omkring 102.000 (per 2019), spredt over 1.800 km2. Den største by er Nykøbing på Falster med omkring 16.000 indbyggere, mens Lollands største by er Nakskov med omkring 13.000 indbyggere.

Administration 
Lolland-Falster har administrativt hørt sammen med Fyn siden den ældst kendte inddeling af Danmark i 1200-tallet. I 1803 udskiltes øerne som selvstændigt stift, kaldet Lolland-Falsters Stift, og samme år blev Maribo Amt dannet. Først ved Kommunalreformen i 1970 blev Lolland-Falster knyttet til Sjælland, da øerne sammen med Sydsjælland indgik i Storstrøms Amt. Det gamle tilhørsforhold til Fyn afspejles endnu i områdets dialekt.

Siden Strukturreformen i 2007 har Lolland-Falster bestået af Lolland Kommune, der dækker det vestlige og centrale Lolland, og Guldborgsund Kommune, der dækker det østlige Lolland og hele Falster. Begge hører til Region Sjælland. De to kommuner samarbejder på mange områder, eksempelvis om Lolland-Falster Brandvæsen. I 2011 blev erhvervsorganisationen Business LF stiftet af de to kommuner for at øge investeringer på øerne.

Byer på Lolland-Falster 
Lolland-Falster har 16 byer med over 1.000 indbyggere:

Se også 
 Lolland-Falsters Folketidende
 Møn
 Sydhavsøerne (Danmark)
 Sydfynske Øhav

Referencer
Vest (retning)

Vest er en af de fire kompasretninger. Den modsatte kompasretning er øst. Ordet er beslægtet med ordet vesper (latinsk for "aften"), en reference til solnedgangen, og kan forkortes med bogstavet V (eventuelt W for west på engelsk). Vest står vinkelret på nord og syd. På et kompas er vest 270 grader. 

Vest er modsat af den retning Jorden følger ved sin rotation om sin egen akse. Derfor er det også i denne retning, man ser solnedgangen på et af jævndøgnene (forårsjævndøgn eller efterårsjævndøgn), eller hele året, hvis man betragter solnedgangen ved ækvator.

Traditionelt har man brugt ordet "Vesten" om de dele af verden, der ikke er "Østen", dvs. Europa og Amerika, specielt Nordamerika. Under Den kolde krig fik begrebet en ny mening, hvor Vesten stod for "den frie verden" med frivarehandel og ytringsfrihed, mens Østbloklandene blev betragtet som ufrie lande under kommunistisk åg.

I det tidligere Kina stod vest for Buddhas hjemland (nutidens Nepal) og stedet, som de hellige buddhistiske skrifter kom fra.

I Europa har "Vesten" først og fremmest været brugt om Nordamerika, og i Nordamerika igen har "Vesten" været den vestlige del af kontinentet.

I Europa har Vesteuropa ofte betegnet de lande, der ikke lå bag jerntæppet.

I USA bliver Midtvesten ofte brugt om de stater, der ligger midt i landet. Før de europæiske immigranter opnåede kontrol over de vestlige stater, blev områderne ofte kaldt "Det vilde vesten". Vestkysten er et navn for de stater, der ligger langs den vestlige kyst.

I Mellemøsten bliver Vestbredden brugt som betegnelse for et område på vestsiden af floden Jordan.

Navigation
Rumstation

Rumstationer er kunstigt skabte konstruktioner, der har til formål at tillade mennesker at leve i rummet udenfor Jordens atmosfære. En rumstation adskiller sig fra andre bemandede rumfartøjer ved ikke at have større selvstændig fremdriftssystem eller mulighed for at lande. I stedet bruges andre fartøjer til at transportere materiel og personer til og fra rumstationen. Rumstationer er designet til middel-lange ophold i rummet i perioder på uger, måneder og endda år.

Rekord for det længste ophold i rummet blev sat af Valeri Polyakov, der opholdt sig 437,7 dage om bord i Mir fra 1994 til 1995. I 2005 har i alt 3 personer haft enkeltophold i rummet på over 1 år – alle om bord i Mir.

Rumstationer gennem tiden 
 Saljut-rumstationer: Saljut 1, Saljut 2 (mislykkedes, aldrig beboet), Saljut 3, Saljut 4, Saljut 5, Saljut 6, Saljut 7
 Skylab
 Mir
 Den Internationale Rumstation (ISS)
 Tiangong 1

Efter den kontrollerede nedstyrtning af Mir i 2001 er Den Internationale Rumstation den eneste af disse der på nuværende tidspunkt er i kredsløb om jorden. Den har været bemandet uden pause siden 30. oktober 2000.

Se også 
 Dødsstjernen – fiktiv rumstation
 Transport

 
Ly
Lem

Ordet lem har flere betydninger:

 Lem (anatomi) – en betegnelse for en arm eller et ben. Kan også referere til penis.
 Lem (luge) – en luge eller en plade som dækker en åbning.

Stednavne
 Lem (by) – en stationsby i Sønder Lem Sogn, Ringkøbing-Skjern Kommune
 Lem (Randers Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Lem Sogn, Randers Kommune
 Lem (Skive Kommune) – en landsby beliggende vest for Skive i Lem Sogn, Skive Kommune

Se også
 Stanisław Lem – en polsk forfatter
 Lem Sogn – flertydig
 Fantomlem – et psykisk fænomen hvor folk opfører sig som om de stadig var i besiddelse af en mistet legemesdel
 Fattiglem – en person, som boede på en fattiggård
Tissemand

Tissemand kan have flere betydninger:

 Synonym for penis
 Mandlig toiletpasser
Pik

Pik kan henvise til flere forskellige betydninger.

 Penis – det mandlige kønsorgan.
 Pik (våben) – et spyd.
 Pik (skibsterminologi) – et lille rum i et skibs for- eller agterstavn.
 Pik (gaffelrig) – betegnelse for gaffelens top på et sejlskib eller den øverste del af gaffelsejlet.
 Potsdam Institute for Climate Impact Research (tysk Potsdam-Institut für Klimafolgenforschung)

Se også 
 Fallos – en erigeret penis.
Tissekone

Tissekone kan have flere betydninger:

 Synonym for vulva
 Kvindelig toiletpasser
G-punkt

G-punkt kan henvise til flere artikler:
G-punkt (kønsorgan) – et område i kvindens skede, en forkortelse af Gräfenberg-punkt
G-punkt (hjernecenter) – en forkortelse af generthedspunkt, som er et område kaldet amygdala i hjernen, der håndterer bl.a. generthed
Amygdala

Amygdala (på dansk mandelkernen) er et lille område i hjernens tindingelap, som blandt andet håndterer frygt og forsvarsreaktioner. Den er en del af det limbiske system og har forbindelser til hypofysen, binyrerne, lugtesansen og til indtagelse af føde og væske. Amygdala kan udløse forskellige viscerale og autonome reaktioner (vejrtrækning, kredsløb, mave-tarmkanal).
Der er omkring 12 millioner neuroner i menneskets amygdala. Amygdala er involveret i posttraumatisk belastningsreaktion.

Navnet 
Navnet "amygdala" er hentet fra græsk, hvor det betyder "mandeltræ".

Opdeling 
Amygdala kan deles op i en basolateral og en kortikomedial del. Den kortikomediale del modtager signaler fra de autonome processer. Dette er specielt thalamus, hypothalamus, lugtelap, septumkerner, dopaminerge kerner i mesencephalon. Den basolaterale derimod modtager signaler fra neostriatale kerner, frontallap thalamuskerner og dopaminerge kerner – faktisk al sanseinformation.

I 1930'erne blev amygdala fjernet hos aber, hvad der gjorde dem frygtløse. Senere har man observeret den samme frygtløshed hos mennesker uden amygdala.

Neuropsykologiske korrelationer

Seksuel orientering 
Et par undersøgelser har antydet mulige sammenhænge imellem hjernens struktur, herunder forskelle i hemisfærisk ratio og forbindelsesmønstre i amygdala og seksuel orientering. Homoseksuelle mænd har tendens til, at udvise mere kvindelige-lignende mønstre i amygdala end heteroseksuelle mænd gør, ligesom homoseksuelle kvinder har tendens til, at vise flere mandlige mønstre i amygdala end heteroseksuelle kvinder gør.

Aggression 
Dyreforsøg har vist, at stimulering af amygdala synes at øge både seksuel og aggressiv adfærd. Ligeledes har undersøgelser ved hjælp af hjernelæsioner vist, at skade på amygdala kan have den modsatte effekt. Det fremgår således, at denne del af hjernen kan spille en rolle i udstråling og modulering af aggression.

Posttraumatisk stresslidelse 
Der synes at være en forbindelse med amygdala og hvordan hjernen bearbejder posttraumatisk belastningsreaktion. Flere undersøgelser har fundet, at amygdala kan være ansvarlig for de følelsesmæssige reaktioner på PTSD patienter. En undersøgelse fandt specifikt, at når PTSD patienter får vist billeder af ansigter med frygtsomme udtryk, har deres amygdalae tendens til, at have en højere aktivitet end en person uden PTSD.

Frygt 
Der er tilfælde af menneskelige patienter med fokale bilaterale læsioner af amygdala, på grund af den sjældne genetiske tilstand Urbach-Wiethe sygdom. Sådanne patienter undlader at udvise frygt-relaterede adfærd. Dette fund medvirkede til konklusionen, at amygdala "spiller en central rolle i at udløse en tilstand af frygt".

Politisk orientering 
En mindre undersøgelse har fundet at politisk konservatisme (defineret ud fra en fem-point skala fra "very liberal" til " very conservative") er positivt korreleret med et øget volume af den højre amygdala i en undersøgelse af 90 individer.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Ny forskning: Generthed er medfødt, artikel fra DR Nyheder.

Hjernen
Neuropsykologi
Kvindens kønsorganer

Kvindens kønsorganer:
1. Æggeleder 2. urinblære
3. kønsben 4. urinrør 5. klitoris 6. kønslæber
7. skede 8. æggestok 9. colon sigmoideum
10. livmoder 11. fornix vagina 12. livmoderhals
13. endetarm 14. Endetarmsåbning  

Kvindens kønsorganer er de specielle organer kvinder har, som bruges til forplantning og i stor grad også seksuel aktivitet.

Kønsorganerne deles typisk op i indre og ydre kønsorganer.

De indre kønsorganer:
 Indre kønslæber – indre organ omkransende indgangen til skeden og urinrøret.
 Livmoder – organ til at nære befrugtet æg og senere foster
 Livmoderhals – overgangen mellem skede og livmoder
 Ovarie – opbevaring af umodne æg og modning af disse.
 Skede – organ hvor penis indføres
 Æggeleder – fører æg fra ovarie til livmoder
Æggeledertragt - når et æg bliver løsnet, fører æggeledertragten det til æggelederen.

De ydre kønsorganer:
 Klitoris – knop til seksuel stimulering
 Ydre kønslæber – ydre og indre organ omkransende indgangen til skeden

Andre organer på illustrationen:
 Endetarm
 Endetarmsåbning (anus)
 Kønsben
 Urinblære
 Urinrør

Se også 
 Mandens kønsorganer
 Kønsorgan

Eksterne henvisninger
Kloak (biologi)

Kloak er betegnelsen der bruges om den fælles åbning for tarm og kønsorgan hos fisk og fugle af begge køn. Her udskilles dyrenes afføring og henholdsvis æg eller sæd.

Dyreanatomi
Ernst Gräfenberg

Ernst Gräfenberg (født 26. september 1881 i Adelebsen ved Göttingen, Tyskland, død 28. oktober 1957 i New York, USA) var en tysk gynækolog der fandt g-punktet, som er opkaldt efter ham (Gräfenberg-punkt).

Læger fra Tyskland
Gynækologer
Tysk-amerikanere
Masse (materiale)

Masse eller pasta er en dejagtig mængde ensartet, tyktflydende eller letformérbart materiale.

Eksempler på masse 
 Dej
 Biomasse
 Fugemasse
 Konfektmasse
 Papirmasse
 Spartelmasse

Se også 
 Suspension (kemi) – en blanding af uopløste partikler i en væske

Materialer
Bølge

Bølger er svingninger, der forplanter sig. De kan udbrede sig i vakuum (elektromagnetiske bølger); de kan udbrede sig i et medium eller i en faseovergang mellem to medier.

De kendetegnes bl.a. ved at de flytter energi og ikke masse. Dog vibrerer masse lidt frem og tilbage. Det er grunden til at man ikke bliver båret af sted af bølgerne, hvis man er i vandet.

I en periodisk bølge er der konstant afstand mellem bølgetoppene. Disse skabes ved at udsende bølger med samme frekvens.

Bølgers egenskaber 
Alle bølger har en række egenskaber til fælles. Dem kalder man bølgeegenskaberne:
 Bølger kan interferere..
 Bølger kan gå om hjørner (diffraktion).
 Bølger kan reflekteres.
 Bølger kan brydes.

Bølgers hastighed 

Man kan udregne periodiske bølgers hastighed med en simpel formel. 
 v = f * λ

 v = bølgens hastighed [ m/s ]
 f = frekvens [ Hz ]
 λ (= lambda) = bølgelængde [ m ]

Bølgetyper 

Bølger deles op i:
 Tværbølger (Transversalbølger) – Der vibrerer på tværs af udbredelsesretningen.
 Polarisation
 Linear
 Vandret (i forhold til Jorden)
 Lodret (i forhold til Jorden)
 Cirkulær
 Venstredrejet
 Højredrejet
 Længdebølger (Longitudinalbølger, trykbølger) – Der vibrerer i udbredelsesretningen.

Eksempler 

 Transversalbølger:
 Havets bølger udbreder sig i faseovergangen mellem vand og luft og ca. 1 bølgelængde ned i vandet. Undervandsbåde mærker ikke overfladebølgerne, når de f.eks. er 50-100 meter nede.
 Akustiske bølger i stof på fast form:
 "Langsomme" men ødelæggende seismiske bølger – opstår ved jordskælv.
 Elektromagnetiske bølger. F.eks. lys, radiobølger, røntgenstråler.
 Longitudinalbølger, trykbølger:
 Akustiske bølger i stof på gas-, væske- eller fast form:
 Lydbølger.
 "Hurtige" og næsten ufarlige seismiske bølger, som normalt varsler, at de "langsomme" kraftige transversalbølger er på vej – opstår ved jordskælv.

I 2007 blev det offentliggjort at der findes en nyopdaget svag bølgetype på metaloverflader, som kaldes akustiske overfladeplasmoner.

Mange vanddyr som f.eks. hvaler kommunikerer vha. svage trykbølger halvvejs rundt om jorden.

Kilder/referencer

Se også 
 Ekstrem havbølge
 Tsunami
 Sinusbølge

Eksterne henvisninger 

 Monsterbølger. DMI 
 Number 602 #3, August 30, 2002, Physics News Update: A New Kind of Ocean Wave Has Been Discovered 
 2004-07-21, Sciencedaily: Ship-sinking Monster Waves Revealed By ESA Satellites Citat: "...Once dismissed as a nautical myth, freakish ocean waves that rise as tall as ten-storey apartment blocks have been accepted as a leading cause of large ship sinkings...Despite the relatively brief length of time the data covered, the MaxWave team identified more than ten individual giant waves around the globe above 25 metres in height. "Having proved they existed, in higher numbers than anyone expected, the next step is to analyse if they can be forecasted," Rosenthal added..."

 
Vandbølger
Energioverførsel
Havbølge

Havbølger, indenfor væskedynamikken betegnet vindgenererede bølger, er vands overfladebølger, som opstår på den frie overflade af en vandmasse. De stammer fra vinden, der blæser over en væskes overflade, og kan rejse mange kilometer før de når land. Havbølger kan variere i størrelse fra små kapillarbølger til bølger der er mere end  høje.

Henvisninger 

Hydrodynamik
John Cleese

John Marwood Cleese (født 27. oktober 1939) er en engelsk skuespiller, komiker, forfatter og filmproducer. Hans komiske talent viste sig, da han var medlem af Cambridge Footlights Revue, mens han læste jura på University of Cambridge. I 1969 var han medstifter af den engelske komedietrup Monty Python. I 1969-1974 blev serien Monty Pythons Flyvende Cirkus vist på BBC og efterfulgt af fire film: And Now for Something Completely Different, Monty Python og de skøre riddere, Life of Brian og Monty Python's The Meaning of Life.

Hermed blev Cleese en af hovedmændene inden for den sorte satire og komedie, der slog igennem i engelsk film og tv i 1970'erne og 1980'erne. Cleese var endvidere manden bag den anmelderroste tv-serie Fawlty Towers (Halløj på badehotellet), som han skrev sammen med sin daværende hustru Connie Booth. Serien fornyede situationskomedien og farcen med sin absurde logik, den vanvittigt opskruede gestik og en rablende vittig dialog.

I 1999 medvirkede han i et afsnit af DR2s tv-sketchprogram Casper & Mandrilaftalen.

John Cleese har medvirket i en lang række film, næsten alle i den komiske genre, fx Clockwise (Kuk i timeplanen), Fisken de kaldte Wanda og Fierce Creatures. Han er desuden forfatter til en række satiriske og pædagogiske bøger.

Udvalgte tv-serier og film 
 Monty Pythons Flyvende Cirkus (1969-1974)
 Halløj på Badehotellet (1975 og 1979)
 Fisken de kaldte Wanda (1988)

Se også 
 Monty Python
 Graham Chapman
 Britisk humor

Referencer

Eksterne henvisninger 

 11 November 2005, BBC News: Endangered lemurs get Fawlty name Citat: "...John Cleese has now had a new species of lemur named after him...avahi cleesei..."Woolly lemurs can't really walk – but they do enjoy silly jumps," he said..."
 

Monty Python-medlemmer
Skuespillere fra England
Manuskriptforfattere fra England
Komikere fra England
Alumni fra University of Cambridge
Lyd

Lyd er den gentagne forplantning af trykbølger gennem luft eller andre stoffer. Som andre bølger kan disse trykbølger beskrives ved deres frekvens, dvs. antallet af bølger per tidsenhed (Hz eller s-1). Et normalt menneske kan høre lyde i frekvensområdet fra 20 Hz til cirka 20000 Hz. Desuden kan bølger beskrives ved deres bølgelængde, som er afstanden fra bølgetop til bølgetop. Bølgelængden står i et omvendt forhold til frekvensen, idet frekvensen kan beregnes som lydens hastighed divideret med bølgelængden. Endelig kan lydbølger beskrives ved deres styrke (amplitude). Amplituden vil angive lydstyrken, som ofte måles i dB (decibel).

Lydens hastighed afhænger af det materiale den forplanter sig gennem, samt temperatur. Nedenfor ses lydens hastighed i forskellige stoffer ved 15 °C og 20 °C:

Lyd bevæger sig som bølger gennem forskellige stoffer, som f.eks. luft eller vand, hvilket gør, at der er fuldstændigt stille i det ydre rum, da vakuummet ikke kan bære lyden rundt.

Man kan lagre lydspor elektronisk. I tonefilmens barndom gjorde man det ved hjælp af lys, på grammofonplader lagres lyd i en moduleret rille, i starten på en lakplade, senere på en vinylplade. Man kan lagre lyd i magnetiske materialer, for eksempel med en båndoptager.

Lyd, der lagres digitalt på for eksempel harddiske, kan komprimeres, så den ikke fylder så meget. En Audio-CD kan rumme ca. 74 min. lyd i hifi-kvalitet (44,1 kHz); hvis man komprimerer ved hjælp af MP3-metoden, kan man lagre ca. 15 gange så meget alt efter komprimeringsgraden. Der tabes ofte kvalitet ved kompression, dog er der undtagelser (f.eks. FLAC og APE).

Se også 
 Høresans
 Auditiv perception
 Akustik
 Ultralyd
 Lydtryk
 Infralyd

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Akustik
Energioverførsel
Poppel

Poppel (Populus) er en slægt af hurtigt voksende, løvfældende træer. Visse arter af Poppel kaldes også Asp, som er det gamle, danske navn for disse træer.

 Sølvpoppel (Populus alba)
 Canadisk poppel (P. canadensis) (= P. deltoides x nigra)
 Gråpoppel (Populus x canescens)  (= P. alba x tremula)
 Virginsk poppel (Populus deltoides)
 Rabarberpoppel (Populus lasiocarpa)
 Sortpoppel (Populus nigra)
 Kinesisk balsampoppel (Populus simonii)
 Bævreasp (Populus tremula)
 Hybridasp (Populus tremula x tremuloides)
 Amerikansk asp (Populus  tremuloides)
 Vestamerikansk balsampoppel (Populus trichocarpa)

Planteslægter
 
Nitrogenfikserende planter
Edward Herbert Thompson

Edward Herbert Thompson (født 28. september 1857, død 11. maj 1935) var en amerikansk arkæolog, som studerede mayaernes civilisationer og udgravede byer og religiøse bygningsværker i Chichen Itza på Yucatán-halvøen.

Arkæologer fra USA
Personer fra USA
Seymour R. Cray

Seymour Roger Cray (født 28. september 1925, død 5. oktober 1996) var en amerikansk elektroingeniør og pioner indenfor anvendelse af transistorer i computere og siden udvikler af supercomputere til brug for store erhvervsvirksomheder og læreanstalter.

Cray Research 
Cray var et geni inden for computerteknologi. Han har haft ansættelse hos Control Data Corporation, HP og IBM men følte at han selv skulle prøve kræfter med en supercomputer. Han stiftede Cray Research. Allerede i tidsrummet 1976 -1982 gik han ind og skabte Cray-1/Cray-1A med en clockfrekvens på hele 80MHz. Ikke noget i dag, men dengang imponerende.

Cray døde ved en bilulykke i 1996.

Tekniske tilgange
Cray bliver tit citeret for to vigtige aspekter i hans designfilosofi: Fjerne varme og sikre at alle signaler som det er meningen skal ankomme et eller andet sted samtidigt faktisk ankommer samtidigt.

Når Cray blev spurgt om hvilken slags CAD-værktøj han anvendte til Cray-1, sagde Cray at han kunne lide #3 blyanter med grafpapir. Cray anbefalede at anvende bagsiderne af papirene, så linjerne ikke var så dominante. Da han fik fortalt at Apple Computer lige havde købt en Cray til at hjælpe dem med designet af den næste Apple Macintosh, svarede Cray at han lige havde købt en Macintosh til at designe den næste Cray.

Kilder/referencer

Personer fra USA
Ingeniører fra USA
Hornblad-ordenen

Hornblad-ordenen (Ceratophyllales) har følgende fællestræk: Det er vandplanter, der indeholder delfinidin, alkaloider og æetriske olier. Bladene er modsatte med tornede bladrande.

 Hornblad-familien (Ceratophyllaceae)

Eksterne henvisninger 
 Angiosperms Phylogeny Group
Magnolie-ordenen

Magnolie-ordenen (Magnoliales) er en orden af dækfrøede planter, som omfatter følgende familier:

 Cherimoya-familien (Annonaceae)
 Degeneriaceae
 Eupomatiaceae
 Himantandraceae
 Magnolie-familien (Magnoliaceae)
 Muskatnød-familien (Myristicaceae)

I det ældre Cronquists system blev følgende familier inkluderet:

 Canellaceae
 Winteraceae
 Austrobaileyaceae
 Lactoridaceae

Galleri 
Familierne i Magnolie-ordenen
Laurbær-ordenen

Laurbær-ordenen (Laurales) er en orden af dækfrøede planter, som omfatter følgende familier:

 Atherospermataceae
 Gomortegaceae
 Hernandiaceae
 Kanelbusk-familien (Calycanthaceae)
 Laurbær-familien (Lauraceae)
 Monimiaceae
 Siparunaceae

I det ældre Cronquists system omfattede Laurales familierne:

 Kanelbusk-familien (Calycanthaceae)
 Laurbær-familien (Lauraceae)
 Amborellaceae
 Hernandiaceae
 Idiospermaceae
 Gomortegaceae
 Monimiaceae
 Trimeniaceae

Planteordener
Canella-ordenen

Canella-ordenen (Canellales) er en orden af dækfrøede planter, der også benævnes Winterales, som omfatter følgende familier:

 Canella-familien (Canellaceae)
 Wintera-familien (Winteraceae)

Nogle af Austrobaileyales har også været inkluderet her. Under det ældre Cronquists system blev de inkluderet i Magnoliales, som de er beslægtede med.

Galleri 
Familierne i Canella-ordenen
Barbadoskirsebær-ordenen

Barbadoskirsebær-ordenen (Malpighiales) er en orden af dækfrøede planter, som omfatter følgende familier:

 Ixonanthaceae
 Achariaceae
 Balanopaceae
 Barbadoskirsebær-familien (Malpighiaceae)
 Bonnetiaceae
 Caryocaraceae
 Chrysobalanaceae
 Clusiaceae
 Ctenolophonaceae
 Dichapetalaceae
 Bækarve-familien (Elatinaceae)
 Coca-familien (Erythroxylaceae)
 Euphroniaceae
 Goupiaceae
 Humiriaceae
 Hør-familien (Linaceae)
 Irvingiaceae
 Koka-familien (Erythryloxaceae)
 Lacistemaceae
 Lophopyxidaceae
 Malesherbiaceae
 Mangrovetræ-familien (Rhizophoraceae)
 Medusagynaceae
 Fugleøjebusk-familien (Ochnaceae)
 Pandaceae
 Passionsblomst-familien (Passifloraceae)
 Peridiscaceae
 Perikon-familien (Hypericaceae)
 Phyllanthaceae
 Picodendraceae
 Pile-familien (Salicaceae)
 Podostemaceae
 Putranjivaceae
 Quiinaceae
 Rafflesiaceae
 Trigoniaceae
 Turneraceae
 Viol-familien (Violaceae)
 Vortemælk-familien (Euphorbiaceae)

I det ældre Cronquists system var disse familier were spredt mellem flere ordener, hvoraf ikke særligt mange tilhørte Rosidae. De mest bemærkelsesværdige var Polygalales, Violales, Theales, Linales og Euphorbiales.