alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Styx

Styx (græsk Στύξ, "had" og "afsky") er navnet på floden, der danner grænse mod Hades, det græske dødsrige. Den omtales af Hesiod, Homer, Vergil og Dante. I græsk mytologi er der fem underjordiske floder: Styx, Phlegeton (= den flammende), Akheron (= sorg), Lethe (= glemsel) og Kokytos (= gråd). Styx bruges også som betegnelse for underverdenen.

I dag menes Styx at være identificeret med Mavronéri (= Sort vand). Pausanias red ind i Chelmos-bjergene i Arkadien og forklarer, at på vej til ruinbyen Nonacris så han Styx, som han beskriver som et vandfald, der sildrer over klippen.

Etymologi 

Ordet "Styx" er af samme rod som dansk "styg" (= grim). En af Plutos måner, opdaget i 2012, fik navnet Styx.

Gudinden Styx 

Styx er også navn på gudinden over floden af samme navn. Hun var en af okeaniderne, der legede med Persefone i blomsterengen, da Hades bortførte hende til underverdenen.
Gudinden Styx var den første, der (efter råd fra sin far Okeanos) meldte sig som allieret, da Zeus erklærede krig mod titanerne. I titanernes kamp medbragte Styx sine børn med Pallas: Nike (Sejr), Zelos, Bia og Kratos (Styrke). Zeus takkede hende for indsatsen ved at give hendes vandløb ansvar for, at gudernes eder overholdes. I Theogonien fortæller Hesiod, at hvis en af guderne ville aflægge ed ved Styx, hentede gudinden Iris et bæger fyldt med vand fra floden, og guden, der sværgede, hældte vandet ud. Hesiod fortæller videre, at brød den angældende sit ord, tvang Zeus ham til at drikke et bæger vand netop fra Styx. Vandet "slår guderne ned i en ond trance (koma). Ude af stand til at bevæge sig, trække vejret eller spise, taber de angrebne guder stemmen i et helt år, og er afskåret fra de andre guder i ni år."

Alexander den Store og Styx 
Plutark, Arrian, Diodorus Siculus, Justin og andre af oldtidens historikere gengiver rygter om, at Alexander den Store kunne være død som følge af en forgiftning med ophav i Styx' vand, der blev anset som så ætsende, at det kunne opløse en hvilken som helst beholder bortset fra én, der var fremstillet af hestehove. Nyere forskning bemærker også, at Alexanders symptomer under sygdommen sammenfaldt med det, guderne angiveligt risikerede ved en forgiftning med vand fra Styx. Blandt andet mistede han stemmen.

Akilles og Styx 
I én version af historien om helten Akilles, dyppede hans mor Thetis (som også regnedes som mor til gudinden Styx) ham som lille i Styx for at gøre ham usårlig. Det lykkedes også, bortset fra, at hun holdt ham efter hælen, da hun dyppede ham i vandet – og den blev dermed hans sårbare punkt, hans akilleshæl.

Færgemanden Phlegyas 
Man kan læse, at færgemanden Charon fragter de døde til Hades over Styx; men i de antikke kilder, samt hos Dante, var det på floden Acheron, Charon var færgemand. I Æneiden er det ved Acheron, Æneas ser Charon nægte at fragte døde over, fordi de - forklarer sibyllen - ikke er blevet ordentligt begravet. Dante giver i sin Guddommelige Komedie Phlegyas, søn af Ares, rollen som færgemand på Styx, som i værket beskrives som helvedes femte cirkel, hvor de vrede og vrantne straffes.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Græsk mytologi
Mytologiske vandløb
Mytologiske steder
Støder

En støder kan referere til flere ting:

 Slangudtryk for en mandsperson.
 Den stav (pistillen), som man benytter til at knuse indholdet med i en morter.
 Hund, der kommer for tæt på fuglevildt, så det letter (flyver op) for tidligt til, at der kan afgives skud.
Støttetandede

Støttetandede eller Haredyr (latin: Lagomorpha) er en pattedyrorden, hvor overmundens fire fortænder sidder parvis bag hinanden. Til ordenen hører bl.a. hare og vildkanin. De er således ikke gnavere, men danner deres egen orden.

Fordøjelse 
Haredyr, såsom kaniner, spiser deres mad, har afføring, og spiser dernæst afføringen. Deres fordøjelse minder således om drøvtyggernes.

Kilder/henvisninger 
 Systema naturae 2000 (classification) – Order Lagomorpha
Stålorm

Stålormen (Anguis fragilis) er en 30 til 40 centimeter lang slangeformet øgle, der fortrinsvis er udbredt i Europa på skyggefulde og fugtige habitater, hvor den især lever af regnorme. Den er især aktiv morgen og aften. I Danmark er arten almindelig, men ses sjældent. Den går i vinterdvale i en hule i jorden. Der findes kun lidt viden om dens biologi.

Levevis
Stålormen bevæger sig frem som en slange, men mangler slangers smidighed på grund af små indlejrede benplader under skællene, hvilket gør den stiv. Parringen foregår i april eller maj. Hunnen er drægtig i cirka 12 uger og føder i august-september 5-25 unger, der kun indesluttes af en tynd gul æghinde som sprænges kort tid efter fødslen. Ungerne i et kuld på fem havde en længde på 8-9 centimeter og vejede cirka et halvt gram hver. De vokser kun langsomt. Således findes et eksempel på en unge der i sit andet år kun voksede en halv centimeter fra maj til november, selv om den åd næsten dagligt. Man ved ikke hvor gamle stålorme bliver i naturen, men i dansk fangenskab levede et eksemplar fra 1892 til 1946, altså 54 år. 

Stålorme lever især af regnorme og nøgne snegle (som agersnegle). Desuden æder de insekter og deres larver, samt edderkopper.

Den kan ligesom firben tabe halen som led i en afledning af fjender. Halen udgør omkring halvdelen af længden. Når en stålorm har smidt halen, vokser den ikke ud igen i samme grad som hos firben, men gendannes kun til en lille sort kegleformet spids.

Vinterdvalen foregår fra oktober/november til marts/april. Den kan tilbringes sammen med artsfæller og undertiden med hugorme.

Udseende

Farven varierer mellem brun og grå. De fleste brune stålorme er hunner og de fleste grå er hanner. Unge stålorme er sorte med grå ryg. I nakken har de en sort plet, der fortsætter som en tynd sort streg ned ad ryggen. Stålormens tunge er tvedelt i spidsen og kan strækkes frem og opfange duftstoffer, der kan bringes til det jacobsonske organ i ganen. I modsætning til slangerne har stålormen øjenlåg, der kan blinke. Stålormen har to penisser, hvilket ifølge zoologen Hans Hvass har givet anledning til forestillingen om at stålormen kan have baglemmer.

Udbredelse
Den er almindeligt udbredt over det meste af Danmark, men mangler nok på flere mindre øer. Stålormen er fredet i Danmark, hvorfor man ikke bør træde på dem. Stålormen er udbredt i det meste af Europa, samt i Vestasien og det nordvestlige Afrika (Tunesien og Algeriet).

Systematik
Stålormen er trods sit navn og udseende ikke en slange, men tilhører øglerne. Nyere genetiske undersøgelser tyder dog på, at stålorme er nærmere beslægtet med slanger end med firben.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Stålorm Anguis fragilis i Miljøstyrelsens artsleksikon.

Øgler
Krybdyr fra Europa
Danmarks padder og krybdyr
Subdominant

Subdominant er en musikalsk term inden for harmonilære. Betegner den akkord, der findes på skalaens fjerde trin, eller mere korrekt, den akkord hvis grundtone befinder sig en kvint under skalaens grundtone (tonika). Kaldes også på dansk for toneartens underdominant. f.eks. er F subdominant til C, hvis C er tonika.

Lydprøve af toneintervallet kvint: faldende:  og  stigende: 

Musikteori
Subkultur

En subkultur er en kultur, som eksisterer inden for en anden, større kultur, og som kendetegnes ved en række separate stiltræk, overbevisninger o.l. En subkultur, som på et eller flere områder er i opposition til værtskulturen, kan kaldes en modkultur.

Subkulturer i vesten i dag kredser ofte omkring fx musikgenrer eller politiske ideologier.

Se også 
 Avantgarde
 DIY
 Graffiti
 Kultstatus
 Modkultur
 Street art
 Underground

 
Socialvidenskabelige begreber
Sublimering (psykologi)

Sublimering er omstilling af en primitiv drift mod et sublimt (ophøjet) mål. Der er tale om en af de højst udviklede forsvarsmekanismer. Ifølge Sigmund Freud er sublimering en psykisk proces, der fører til, at driftsenergien ”ophøjes” (sublimeres) fra at blive brugt til en simpel tilfredsstillelse af drifterne til at blive brugt til andre aktiviteter, der sættes højt i samfundet. Det kan f.eks. være, at den energi, der er knyttet til seksualdriften, sublimeres til udøvelse af videnskab og kunst. Det var det, der skete for N.F.S. Grundtvig, da han i en periode i sin ungdom led af ulykkelig kærlighed. Han skrev i sin dagbog: ”Jeg må vel kalde en lykke, at min kærlighed var ulykkelig, siden den gjorde mig virksom og bidrog til mine kundskabers forøgelse.” (Dagbogsoptegnelse, 10. sept. 1806)

Referencer

Litteratur 
 Mogens Brørup: Den nye psykologihåndbog. Gyldendal 2000. 
 Nik. Fred. Sev. Fred. Grundtvigs udvalgte skrifter, bind 1. Ved Holger Begtrup. Nordisk Forlag 1904-1909.

Eksterne henvisninger 
 Lexopen

Psykologi
Organisationsteori
Subsidium

Et subsidium (flertal subsidier) er et tilskud til produktionen af en vare, typisk givet for at reducere dens salgspris. Begrundelsen for et subsidium kan være fordelingspolitisk, eller indførelsen kan begrundes med korrektionen af en markedsfejl, eksempelvis tilstedeværelsen af en positiv eksternalitet. I det sidstnævnte tilfælde er der tale om et såkaldt Pigousubsidium.

Ofte bruges betegnelsen "subsidier" også i bredere forstand om offentlig erhvervsstøtte i al almindelighed, uanset arten.

Kilder 

Offentlig økonomi
Stof (fysik)

Stof er alt, der vekselvirker med observerbare fænomener. I denne sammenhæng skal der med observerbar forstås observerbar med alle de videnskabeligt anerkendte og rigtigt anvendte måleinstrumenter, vi har. Der er en tendens til ikke at opfatte visse manifestationer af energi, som f.eks. fotoner (lys) og lyd som stof. Men i fysik er denne forskel svær at opretholde, da stof og energi ifølge relativitetsteorien kan konverteres til hinanden. Stof siges at have masse og at fylde i rummet, men der er tekniske problemer i fysik med begge kriterier, se: Materialisme.

Stof og Albert Einsteins relativitetsteori 
"Grunden" til problemerne er, at Albert Einsteins relativitetsteori har "fjernet" eller svækket begreberne tyngdekraften, gravitation og rummet – og "genfødt" universet til at "være" i rumtiden. Alle elementarpartikler i relativitetsteorien forårsager rumtidskrumning i rumtiden, inkl. fotoner, mørke stof og den mørke energi. Definerer man derfor stof til at være noget, der har gravitationel indvirkning, så er alt, der er sammensat af elementarpartikler, stof.

Gravitation i relativitetsteori kan forstås således: Antag at der i rumtiden er en ikke-roterende sol og på grund af denne sols samling af elementarpartikler vil rumtiden krumme; med den største krumning tættest på den og svagere og svagere jo længere man er fra denne sol. 

En enkelt eller en samling af elementarpartikler (det ikke-roterende legeme Q) antages at være "et godt stykke" fra solen og vil blive på virket af solens rumtidskrumning, hvor Q er. Denne og Q's egen rumtidskrumningsbidrag forårsager at Q accelererer direkte mod solen (og omvendt).

Hvis solen og/eller legemet Q roterer, vil rumtiden blive trukket eller vredet (frame dragging) om det pågældende legeme. Dette vil påvirke den bane Q vil tage gennem rumtiden.

Pointen i det ovenstående er, at solen og Q ikke trækker direkte i hinanden med en kraft som Isaac Newton ræsonnerede sig frem til. Derimod formidler rumtiden en krumning som udbreder sig med lysets hastighed. Det er denne rumtidskrumning som formidler "gravitations"-påvirkningerne.

Se også 
 Antistof (fysik)
 Materiale
 Kemisk stof

Eksterne henvisninger 

 Fysik KU: Kvanteverdenen, Mange identiske partikler  Citat: "...Hvis to ens partikler starter på forskellige steder med hver deres hastighed, så vil man ifølge den klassiske fysik kunne beregne deres fremtidige position helt entydigt, og man vil i princippet aldrig være i tvivl om, hvilken partikel man har med at gøre. I kvantemekanikken må situationen være helt anderledes..."
Substitution

Substitution betyder erstatning med noget andet, kaldet en substitut. Se

 Substitution (kemi) – erstatning af et atom eller en funktionel gruppe med et andet i et molekyle.
 Substitution (kryptologi) – erstatning tegn eller tegngrupper med andre.
 Substitution (lingvistik) – erstatning af tegn eller grupper af tegn inden for lingvistik.
 Substitution (matematik) – erstatning af matematiske udtryk.
 Substitution (økonomi) – muligheden for at erstatte en vare eller gode med en anden.
 Substitution (medicin) – erstatning af ét lægemiddel med et billigere lægemiddel.
Subtraktion

Subtraktion (også kaldet fratrækning, trække fra eller fradrage) er en aritmetisk operation, der symboliseres med tegnet "minus" (-). Subtraktion er knyttet til addition således, at hvis a+b=c, så er c-b=a og c-a=b. Resultatet af en subtraktion kaldes differensen eller forskellen.

En subtrahend er det tal, som skal subtraheres (trækkes fra) et andet. Eksempelvis er a subtrahenden i c-a=b. I førnævnte eksempel vil c være minuenden.

I modsætning til addition og multiplikation er operandernes orden ikke ligegyldig. Med matematiske ord siger man at subtraktion hverken er kommutativt eller associativt. Betragt følgende eksempler:
 (ikke kommunikativ)
 (ikke associativ)

Referencer

Se også 

 Addition
 Multiplikation
 Division

Aritmetik
Binære operationer
Subtropisk

Ordet subtropisk bruges om egnene omkring vendekredsene, dvs. mellem de tempererede og de tropiske zoner. Disse egne har helt typiske klimaforhold og derfor også en veldefineret plante- og dyreverden.

Grundlæggende lang varm sommer, middeltemperatur for varmeste måned over +20 grader celsius

Kortvarig mild vinter, frost kan forekomme. Middeltemperatur for koldeste måned over +5 grader celsius.
Forskellene mellem de enkelte lokaliteters biotoper er dog så markante, at man har underinddelt det subtropiske bælte:
 Monsunregnområdet
 Græssteppe
 Busksteppe
 Ørken
 Vinterregnsområdet

Se også 
 Geografi
 Klima
 Økologi

Eksterne kilder/henvisninger 
 

Økologi
Klima
Subway

Subway kan henvise til:

 Subway (fastfoodrestaurantkæde) – en fastfood-restaurantkæde, der er repræsenteret i 91 lande.
 Subway (film) – en fransk film af Luc Besson.

Subway er også en engelsksproget, internationalt anvendt betegnelse for:
 En tunnel.
 En metro.
Sudatorium

Sudatorium (fra latin sudare "at svede") var et svedebad i et romersk bad. Kaldes også laconicum.

Romerriget
Personlig hygiejne
Badeanlæg
Suffiks

Et suffiks er et eller flere morfemer, der sættes efter et ord for at ændre dets betydning.

Det er almindelig brugt til bøjninger af ord, fx navneord (ental til flertal: hus→huse) og udsagnsord (køb, købe, køber, købte). Det bruges også til at danne et ord i en anden ordklasse, fx tillægsordet lykkelig fra navneordet lykke.

Se også 
 Affiks
 Præfiks
 Infiks
 Interfiks
 -oid

Ordtyper
Suggestion

Suggestion, en, lat., er påvirkning af et menneskes tanker, følelser eller adfærd ved at indgive dem visse forestillinger, idet den selvstændige tanke- og viljevirksomhed hæmmes eller mest mulig sættes ud af virksomhed.

Psykologi
Sukkulent

Sukkulenter (fra latin succus, "saftig") er planter med saftige kødfulde rødder, blade og/eller stængler:
 Rodsukkulent f.eks. Asparges (Asparagus), Madagaskarsøjle-slægten.
 Stængelsukkulent f.eks. Kaktus, Vortemælk-familien (Euphorbiaceae) og Ådselkaktus (Stapelia).
 Bladsukkulent f.eks. Aloe, Agave, Krassula , Roset-slægten (Echeveria) og Koralranke (Kalanchoë).

Eksempler på sukkulenter kan findes i flg. plantefamilier:
 Kaktus-familien
 Agave-familien
 Singrøn-familien
 Lilje-familien (Liliaceae), Aloe, Aloe vera
 Agave-familien (Agavaceae), Agave americana
 Singrøn-familien (Apocynaceae)
 Stenurt-familien (Crassulaceae), Paradistræ (Crassula ovata)
 Mesembryanthemaceae, Aizoaceae

Se også 
 Xerofyt

Eksterne henvisninger 

 Huset og Haven: Værd at vide om sukkulenter 
 The Succulent Plant Page
 

 
Plantemorfologi
Plantetyper
Sulfat

Sulfat er en svovlforbindelse, hvor svovl er i sit højeste oxidationstrin (+6). Det er også navnet på en lang række salte af svovlsyre. Den kemiske formel for sulfat er SO42-

Kilder/henvisninger 

 Lexopen

 
Anioner
Sulfonat

Sulfonater er salte af sulfonsyrer. De har talrige anvendelser, blandt andet som sovemiddel.

Kilder/henvisninger
Lexopen

 
Hormonforstyrrende stoffer
Sultan

Sultan (arabisk: سلطان) er det arabiske ord for konge. Ofte er der tale om en islamisk monark, der regerer i henhold til shariah. En sultan udøver i den sammenhæng moralsk og religiøs myndighed, og sultanens rolle er defineret i Koranen. Sultanen er dog ikke selv en religiøs lærer.

Det arabiske ord "malik" kan også oversættes som "konge".

Nutidige sultaner 
 Hassanal Bolkiah, sultan af Brunei
 Qaboos, sultan af Oman
 Syv af Malaysias delstater har sultaner: Johor, Kedah, Kelantan, Pahang, Perak, Selangor og Terengganu
 Indonesiens provins Yogyakarta har en sultan.

Se også 
 Emir
 Kalif

Islam
Regenters titler
Kongelige titler
Monarker
Hassanal Bolkiah

Hassanal Bolkiah Muizzaddin Waddaulah (født 15. juli 1946) er den nuværende sultan af Brunei. Han er foruden at være sultan også premierminister og desuden finansminister og forsvarsminister.

Han blev sultan 5. oktober 1967 efter hans far, sultan Omar Ali Saifuddien, frivilligt abdicerede. Han blev kronet 1. august 1968.

Bolkiah har udnævnt sin fødselsdag den 15. juli til at være nationaldag.

Eksterne henvisninger 

Muslimske monarker
Nuværende statsoverhoveder
Sultaner af Brunei
Æresdoktorer ved University of Oxford
Personer fra Bandar Seri Begawan
Summa cum laude

Summa cum laude er det latinske udtryk for den højeste udmærkelse i forbindelse med afslutning af højere uddannelser og bruges ofte på engelske og amerikanske universiteter.

Der findes latinske udtryk som tilkendegiver kvalitet og niveau af et gennemført studium. På universiteterne anvendes tre udtryk, som her angives i stigende orden:
 cum laude – med ros
 magna cum laude – med stor ros
 summa cum laude – med største ros

Betegnelserne har samme rod som dem, der blev brugt som karakterer i Danmark i perioden 1788-1805.

I Danmark blev betegnelsen Cum Laude på ny indført, indtil marts 2013, efter en række eliteuddannelser ved Aalborg Universitet. Hvis en elitestuderende opnår et karaktergennemsnit på 10 eller derover på en elitekandidatuddannelse, kommer et Cum Laude til kandidatgraden. Det var ikke muligt at få større ros i det danske system.

Referencer 

Uddannelse
Sunday Times bogpris

Sunday Times bogpris er en litteraturpris uddelt årligt i England med en prissum på 1.000 pund og 1 guldmedalje.

Ekstern kilde/henvisning

Litteraturpriser
Hædersbevisninger fra Storbritannien
Superellipse

En superellipse er en matematisk kurve som kan opfattes som mellemting mellem en ellipse og et rektangel. En superellipse kan i et kartesisk koordinatsystem beskrives som mængden af punkter (x, y) som opfylder ligningen

 

hvor n, a og b er reelle tal > 0.

a og b er figurens halvakser. Formlen er en generalisering af formlen for en ellipse hvor n = 2. For n større end 2 fås en superellipse, og for n mellem 0 og 2 fås en subellipse.

Kurverne blev først beskrevet af den franske fysiker og matematiker Gabriel Lamé (1795-1870), men de blev gjort kendte og navngivet superellipse af Piet Hein.

Byplanlæggere i Stockholm havde problemer med et rektangulært torv i byen, Sergels torg. Man ønskede en blød eller smidig kurve, som var en mellemting mellem det firkantede og cirklen. Piet Hein løste problemet ved at lave en superellipse med n = 2,5. Han brugte også superellipsen i arkitektur og møbeldesign.

Desuden opfandt Hein det såkaldte superæg, som er en tredimensionel superellipsoide (en superellipse med n = 2,5, a = 4 og b = 3 roteret omkring x-aksen):

Superægget kan i modsætning til en almindelig ellipsoide stå oprejst på en flad overflade idet dets krumningsradier i toppunkterne er uendelig store.

Eksterne henvisninger/kilder 
 matematiksider om Heins superellipse
 Tegn din egen superellipse og udskriv skabelon i SVG eller PDF-format
 Eksempler på superellipser 
 Tegn din egen superellipse med Java 

Geometriske former
Kurver
Superfosfat

Superfosfat er en særlig form for kunstgødning, som har et højt indhold af letopløseligt fosfat. Der fjernes en hel del fosfor med afgrøderne, og det vil efterhånden fremkalde en udpining af jorden. Manglen på fosfor i jorden efter nogen hundrede års jordbrug kan have været årsag til, at visse tidligere kulturer bukkede under. I dag tilbageføres fosfor derimod systematisk til jordbruget. Man udvinder ca. 75 millioner ton råfosfat hvert år for at omdanne det til gødningsstof. Det forhandles dels som almindeligt superfosfat og dels i en form med tredobbelt fosfatindhold: triplesuperfosfat.

Superfosfatens historie 
I 1840 havde Justus von Liebig indledt forsøg med en fremstilling af gødningsstoffer. Han antog, at fosfor var den begrænsende faktor i plantedyrkning, og sammensatte derfor af et "ideelt", fosfatholdigt gødningsstof. Produktet blev imidlertid en fiasko, fordi han undervurderede betydningen af kvælstof ved at gå ud fra, at planterne kunne optage det fra luften, hvor der jo er nok af den. Desuden anbefalede Liebig også en uopløselig form for fosfat for at hindre udvaskning fra jorden. Dermed kom han i en langvarig strid med to engelske kemikere, Lawes og Gilbert, som fandt måder at rette begge disse fejl. De anbefalede i 1842, at man kunne bruge (CaHPO4+CaSO4), lavet ved at behandle benmel med svovlsyre, sådan at råfosfat (Ca3(PO4)2) blev omdannet til calciumhydrogenfosfat (CaHPO4), som er vandopløseligt og mere effektivt som gødningsstof. Denne form blev kaldt superfosfat. En yderligere forbedring fik man ved at opløse superfosfat i fosforsyre, hvorved man fik dannet mere calciumhydrogenfosfat, det såkaldte triple-superfosfat. Hvis man yderligere tilsætter ammoniumfosfat ((NH4)3PO4) får planterne adgang til det nødvendige kvælstof sammen med fosfor.

Kilder/henvisninger 
 Lexopen

Gødning
Superintendent

En superintendent er egentlig en "opsynshavende".

Titlen er nu betegnelsen for en embedsmand, der varetager administrative ledelsesopgaver uden at have faglig autoritet. 

Ved Reformationen i Danmark (1536) blev titlen biskop erstattet med superintendent for at understrege at han skulle være tilsynsførende for sognene, men at han ikke, som i den katolske kirke, havde ret til at dømme i teologiske sager. Snart indså man at det lange ord var upraktisk, og titlen biskop blev genindført.

Titlen bruges i det britiske politikorps for en stationsleder, der ikke nødvendigvis har kompetence til at være sagsbehandler.

Kirkelige titler
Protestantisme
Superman

Superman (engelsk for overmenneske) er en amerikansk tegneseriefigur fra det amerikanske forlag DC Comics. Han optrådte første gang i bladet Action Comics nr. 1 i 1938 og betragtes generelt som den første figur med de egenskaber, der kendetegner den moderne superhelt.

Figuren er en fiktiv superhelt, som blev skabt af Joe Shuster og Jerry Siegel for forlaget National Comics (det nuværende DC Comics), og har efterfølgende optrådt i diverse radioføljetoner, tvserier, film, og videospil.

I Danmark udgives Superman af Egmont Serieforlaget.

Fiktiv biografi 
Superman blev født som Kal-El på planeten Krypton. Som spæd blev han af sin far Jor-El sendt til jorden i en raket, få øjeblikke før Krypton eksploderede. Raketten landede uden for byen Smallville, hvor Kal-El blev opdaget og adopteret af det barnløse ægtepar Jonathan og Martha Kent, der gav ham navnet Clark Kent. Efterhånden som han voksede op, opdagede han sine overmenneskelige kræfter og besluttede sig for at bruge dem til at hjælpe andre. Ved at optræde i et kostume holder han sin identitet som Clark Kent hemmelig.
Som voksen flyttede Superman til storbyen Metropolis, hvor han i sin hemmelige identitet arbejder som journalist på avisen Daily Planet sammen med Lois Lane, som han gennem tiden har haft et romantisk forhold til. I den nuværende udgave af serien er Lois og Clark gift.

Blandt hans fjender finder man Lex Luthor, Braniac, og Zod.

Superman på film 
Tim Daly og George Newbern er Supermans mest kendte amerikanske stemmer i animerede serier, animationsfilm og videospil, mens Lars Thiesgaard giver ham dansk stemme i samtlige tegnefilm.

Desuden spilles han af Christopher Reeve i filmen Superman og dens efterfølgere, mens at Henry Cavill spiller ham i DC Extended Universe.

Litteratur 
 Brian Iskov: Den store Troldspejlsbog (Forlaget Carlsen, 2010) 
 Nielsen, Carsten Fogh (2013). World's Finest Philosophers: Superman and Batman on Human Nature. I M. D. White (red.), Superman and philosophy: what would the Man of Steel do? (s. 194-203). Wiley-Blackwell. The Blackwell Philosophy and Pop Culture Series

Eksterne henvisninger 

 
 Superman hos Internet Movie Database 

 
Tegneseriefigurer
Superhelte
Supermarked

Et supermarked er en selvbetjeningsbutik, hvis primære sortiment er fødevarer og dagligvarer.

I henhold til Danmarks Statistiks definition har et supermarked et salgsareal på mindst 400 m², og non-food-varer udgør som hovedregel mindre end 20 % af detailomsætningen.

Ud fra overstående definition var Føtex i Guldsmedgade i Aarhus Danmarks første supermarked i 1960 Danmarks første selvbetjeningsbutik åbnede dog allerede i Esbjerg i 1949 som brugsforening.

Supermarkeder i Sverige

Historie 
Ved krydset Odengatan 31 og Roslagsgatan i Stockholm åbnede Konsum 19. juni 1941 efter amerikansk mønster Sveriges første snabbköp (= hurtigkøb). Pga rationeringsmærkerne under anden verdenskrig faldt indkøbene dog ikke så hurtige som håbet, og forretningsmodellen slog først igennem efter krigen. Men det norske dameblad Urd bragte i 1941 en reportage fra forretningen, der dannede en enorm kontrast for norske husmødre, der på den tid dagligt stod i kø i timevis for at få fat i det nødvendigste. Tilstrømningen til den svenske selvbetjeningsbutik var stor. Svingdøren førte kun ind, ikke ud, og man tog så en ståltrådskurv til at lægge varerne i. Der var også vogne, hvor man kunne sætte et lille barn i den øverste kurv og varerne i den nederste. Varerne skulle blive billigere pga indsparelsen ved mindre personale, men i stedet valgte man i første omgang at holde ordinære priser, men med en bonus ved betaling. Fristelsen til at stikke noget i lommen forsvandt af sig selv, da de unge damer ved udgangen havde udsigt til hver sin passage mellem reolerne; og til modsat side dækkede et kæmpespejl bagvæggen, sat på skrå, så personalet havde overblik over hele forretningen.

Supermarkeder i Danmark 
Der findes en lang række supermarkedskæder i Danmark, hvoraf to har en markedsandel målt på omsætning(1.000kr); (Salling Group 59.410.000kr (tidligere Dansk Supermarked) og Coop 37.413.000kr :
 ABC Lavpris
 ALDI - OBS. Kæden lukker i Danmark i 2023
 Bilka (Salling Group)
 Brugsen (Coop) (LokalBrugsen, Dagli'Brugsen, SuperBrugsen)
 Coop 365discount (Coop)
 Føtex (Salling Group)
 Føtex Food (Salling Group)
 Irma (Coop)
 Kvickly (Coop)
 Lidl
 Let-Køb (Dagrofa)
 Løvbjerg Supermarked
 MENY (Dagrofa)
 Min Købmand (Dagrofa)
 Netto (Salling Group)
 Rema 1000
 Spar (Dagrofa)

Lukkede supermarkedskæder 
 Aldi er del af tyske Aldi Nord - kæden lukker i Danmark i 2023
 Alta
 Kiwi Danmark var en del af det stadig eksisterende norske Kiwi Minipris
 OBS!

Onlinehandel med dagligvarer i Danmark 
Flere danske detailhandelsvirksomheder driver online-handel med dagligvarer. Coop Danmark står bl.a. bag webshoppen Irma.dk, hvor kunderne kan få varerne leveret, eller de kan bestille og afhente dem i koncernens dagligvarekæder. Der findes også en række online-supermarkeder uden forbindelse til fysiske butikker. Blandt dem er nemlig.com og Osuma de mest kendte, men der findes også flere mindre med lokal tilknytning.

Supermarkeder i resten af verden

Norge 
 Kiwi Minipris

Storbritannien 
 Iceland
 Sainsbury's
 Tesco

USA 
 Whole Foods Market

Noter

Se også 

 Forretningskæde
 Discountbutik
Supersonisk

Udtrykkene supersonisk og hypersonisk bruges om hastigheder større end lydens hastighed, 343 meter pr. sekund (1.235 km/t), eller om ting, der bevæger sig med sådanne hastigheder. Hypersonisk er inden for aerodynamikken en betegnelse for meget høje supersoniske hastigheder. I 1970'erne blev udtrykket hypersonisk normalt brugt om hastigheder fra Mach 5 (altså 5 gange lydens hastighed) og derover.

Modsat findes udtrykket subsonisk, der bruges om hastigheder mindre end lydens.

En anden betydning af supersonisk er frekvenser over menneskets højeste hørbare frekvens (typisk 16-20 KHz).

Fly 

Udtrykket bruges om fly, der flyver hurtigere end lydens hastighed. Den første overlydsflyvning i et bemandet fly fandt sted den 14. oktober 1947 i eksperimentalflyet Bell X-1, fløjet af Charles "Chuck" Yeager. Det første masseproducerede fly, der fløj hurtigere end lyden under vandret flyvning, var den amerikanske jetjager F-100 Super Sabre.

I dag er de fleste jagerfly overlydsfly, men der har også været supersoniske passagerfly, nemlig Concorden og Tupolev Tu-144.

Klassisk mekanik
Aerodynamik
Lyd
Slørugle

Slørugle (Tyto alba) er en mellemstor, lys ugle med et karakteristisk hjerteformet ansigt. Den har sorte øjne. Det er en ugle på 33-39 centimeter og med et vingefang på 85-93 centimeter. Hunnen vejer mere end hannen, nemlig 330-460 g.

Den yngler i Danmark mest i åbne staldbygninger. Da Danmark er artens nordgrænse i Europa svinger antallet af ynglepar meget, men i øjeblikket (2007) er der ret mange ynglepar – over 300. Den lægger 4-7 æg og får 1-2 kuld om året. Æggene ruges i 30-32 dage, og ungerne er uafhængige af forældrene efter 55-65 dage. Sløruglen yngler gerne i redekasser. Ynglebestanden er vurderet som sårbar på den danske rødliste. 

Udover i Danmark yngler sløruglen over det meste af verden.

Sløruglen spiser mest spidsmus og smågnavere, som den jager over åbne marker, enge og moser om morgenen og i skumringen.

Kilder og henvisninger

 DOF's beskrivelse af Sløruglen.

Ugler
Mosehornugle

Mosehornugle (Asio flammeus) har en længde på 34-42 centimeter og et vingefang på 90-105 centimeter.

Den yngler sjældent i Danmark, men er ret almindelig som træk- og vintergæst i september/december – marts/maj.  Den er regnet som kritisk truet på den danske rødliste 2019 (ikke truet globalt).

Mosehornuglen jager for det meste i skumringen eller om morgenen og er dermed mere dagaktiv end de andre ugler. Den fanger primært små gnavere, men kan også fange fugle, fugleunger og andre smådyr.

Kilder og henvisninger 

 DOF's beskrivelse af Mosehornuglen.
 Stort billede af jagende Mosehornugle

Ugler
Kapugle

Kapugle (Asio capensis) har en længde på 35-37 centimeter og et vingefang på 82-99 centimeter.

Kapuglen er en vidt udbredt afrikansk ugle og er nærmest Europa udbredt i sumpede områder i det nordvestlige Marokko.

Den er mørkebrun med en næsten ensfarvet overside og mørke øjne.

Dens stemme er et enkelt eller gentaget dybt, frø- eller rågeagtigt "kaa".

Kilder 
 Arkive.org: Marsh owl (Asio capensis) . Hentet 25. dec. 2013

Ugler
Skovhornugle

Skovhornugle (Asio otus) har en højde på 35-37 centimeter og et vingefang på 84-95 centimeter.

Skovhornuglen har orangerøde øjne og lange fjerhorn.

Den er standfugl i store dele af Europa og trækfugl i det nordlige Skandinavien og Finland. I Danmark er det en ret almindelig ynglestandfugl og den kommer også som træk- og vintergæst.

Kilde/Eksterne henvisninger 
 DOF's beskrivelse af Skovhhornuglen.

Ugler
Stor hornugle

Stor hornugle (Bubo bubo) har en længde på 60-75 centimeter og et vingefang på 160-188 centimeter.

Stor hornugle er Europas største ugle med en vægt på 2-4 kilogram. Hunnen er noget større end hannen. Uglen har 5-7 centimeter lange fjertoppe og rødgule øjne. Fjerdragtens grundfarve er gulbrun med brunsorte længde- og tværstriber. På hagen og forhalsen findes et hvidt parti, der er synligt når næbbet løftes.

Uglen kan se i lys der er cirka 100 gange svagere end det mennesket bruger til at orientere sig med.

Den højest registrerede levealder for Stor hornugle er 19 år. Dette er registreret via ringmærkning i naturen. I fangenskab er den højeste dokumenterede levealder 60 år.

Udbredelse 
I Danmark er den en sjælden ynglefugl. Stor hornugle genindvandrede til Danmark, nærmere bestemt Jylland, i 1980'erne efter at være forsvundet i slutningen af 1800-tallet. Bestanden i dag (2016) er på 100-120 par – alle i Jylland. Der ses også strejfende store hornugler fra udsætning i Sverige eller Tyskland. Den er regnet som en truet art på den danske rødliste 2019.

Finland har en bestand på cirka 3.000 par. Sverige og Norge har en bestand på cirka 500-600 par store hornugler og Slesvig-Holsten cirka 35 par.

Uglen er en standfugl, men ungfuglene kan strejfe en del omkring.

Årsag til udryddelse i 1800-tallet 
Mennesket stod for hornuglens forsvinden fra den danske natur. Arten blev bortskudt af jægere, æg blev indsamlet, unger blev indsamlet og anvendt somkrageugler (for at lokke krager til), og skov- og landbrug gennemgik en lang række strukturændringer. I dag er den hyppigste dødsårsag trafikdrab samt kollision med elledninger.

Ynglebiologi 

Parringstiden er i det tidlige forår, hvor den vidtlydende tuden, buu-bu, høres. Stor hornugle lægger 2-3 æg og hunnen ruger i cirka 35 dage. Reden er normalt placeret i en fordybning i skovbunden. Den er kønsmoden når den er 1-2 år gammel. I Danmark yngler den fortrinsvis i grusgrave eller større forladte fuglereder. Efterhånden er stor hornugle også blevet mere "vant" til mennesket, og ses nu i større udstrækning i udkanten af byer.

Føde 
Føden er små pattedyr og fugle. Af fugle er byttedyrene ofte ringdue, hættemåge, råge, blishøne eller krage. Pattedyrene der spises er ofte pindsvin, brun rotte eller mosegris. Uglen har bløde fjer som er forsynet med en kant af fine frynser, hvilket gør den næsten lydløs, når den jager.

Litteratur 
 Agger, Steen: Den Store Hornugle, Forlaget Grimbart, 2014

Kilder og henvisninger 

 DOFs beskrivelse af Stor Hornugle.

Ugler
Høgeugle

Høgeugle (Surnia ulula) har en længde på 36-41 centimeter og et vingefang på 74-81 centimeter.

Den lever primært af lemminger og andre gnavere.

Høgeuglen er en meget sjælden gæst i Danmark.

Subarktiske fugle
Ugler
Sulfit

Sulfit, SO32-,  er svovlforbindelser, hvor svovl er oxideret, men ikke i sit højeste oxidationstrin. Det er også navnet på en række salte af svovlsyrling.
Sulfid

Sulfid er en svovlforbindelse, hvor svovl er i et negativt oxidationstrin; for eksempel kviksølvsulfid (HgS) og svovlbrinte ().

 
Funktionelle grupper
Surrealisme

Surrealisme er en kunstnerisk stilperiode i Europa 1924 - ca. 1960. I Danmark dog først fra ca. 1930. Kunstretningen gengiver det underbevidste symbolsk.

Med Freuds og Jungs psykoanalyse i begyndelsen af det 20. århundrede opstod nye retninger inden for kunsten som en del af det moderne gennembrud. En af dem er surrealismen.
Surrealisterne ønskede gennem deres kunst at udstille både deres private drømme, fantasier, ubevidste seksuelle drifter og storbyens, kapitalismens og 1. verdenskrigs vanvid og absurditet. Surrealisternes kunst udstillede menneskets dyriske drifter og er en skarp kritik af den voksende industrielle kapitalismes rationalismetyranni.

Mange surrealister var reformsocialister eller revolutionære marxister, der gennem deres kunst forsøgte at vælte det pæne borgerskabs fornuftskultur og muliggøre en ”surrealistisk” tilværelse, hvor de frit kan udtrykke deres lyster uden kapitalismens sociale fornedring eller rationalismens behovsundertrykkelse.
På den måde henter den surrealistiske bevægelse inspiration fra Karl Marx og fra psykoanalysens grundlægger Sigmund Freud. Surrealisterne var meget optaget af en ”friere” seksualitet ganske som samtidens kulturradikale.

Surrealisternes forbindelse til den freudianske psykoanalyse kom allertydeligst til udtryk, da den franske forfatter André Breton (1896-1966) skrev surrealisternes litterære manifest (Manifeste du surréalisme fra 1924). Heri skrev han, at det er kunstnerens fornemste opgave at udforske sit eget ubevidste og vise det igennem sin kunst. Endvidere skrev André Breton: ”Surrealismen bygger på troen på den højere virkelighed bag visse former for associationer, som før surrealismen var forblevet upåagtet; på drømmens almagt og tankens uegennyttige leg.”

Den verdenskendte surrealistiske maler Salvador Dalí malede mange forunderlige billeder i denne stilperiode.

Af danske surrealister kan nævnes Sven Dalsgaard, Wilhelm Freddie, Rita Kernn-Larsen og Vilhelm Bjerke-Petersen.

Kendte surrealister 
 Andre Breton
 Achraf Baznani
 Salvador Dalí
 René Daumal
 Tristan Tzara
 Claude Cahun
 Frida Kahlo
 Jacek Yerka
 Luis Buñuel
 René Magritte

Danske surrealister 
 Wilhelm Freddie
 Richard Mortensen
 Vilhelm Bjerke Petersen
 Rita Kernn-Larsen
 Jørgen Boberg
 Gustaf Munch-Petersen

Se også 

 Joseba Eskubi, spansk maler

Bøger 

 Achraf Baznani, History of Surrealism. Edilivre, France 2018, ().

Eksterne henvisninger 

 Mere om surrealisme på Artlinks.dk

 
Stilperioder
Moderne kunst
Svaner

Svaner er en gruppe af egentlige andefugle (slægterne Cygnus og Coscoroba) og udgør sammen med gæs underfamilien svaner og gæs.

Svaner har stor symbolværdi. Knopsvanen er udnævnt til Danmarks nationalfugl, og svaner bruges som symbol for de nordiske lande, ligesom de har lagt navn til Miljømærket Svanen.

En enkelt af dem blev verdensberømt som den grimme ælling, der blev til en smuk svane. I øvrigt kaldes svanens unger blot for svaneunger, selvom hjemmestrikkede benævnelser som f.eks. "svælling" kan forekomme. I modsætning til 97 % af fuglearter er han-svanen som andre andefugle udstyret med en penis.

Den mytologiske kongedatter Leda, der besvangres af svanen, har inspireret mange kunstmalere gennem tiden. Arkitekt Arne Jacobsen har bl.a. tegnet en stol med navnet Svanen. Svanen er også et yndet motiv i klassisk musik, hvor den bl.a. kendes fra balletterne Svanesøen af Tjajkovskij og Den døende Svane af Saint-Saëns samt Den stegte Svanes sang i Carmina Burana. Hermed forbindes svanen med et elegisk træk, som også kendes i udtrykket "svanesang", der netop har sin oprindelse i folketroens opfattelse af sangsvanens skrig som et dødsskrig.

Der er et stjernebillede ved navn Svanen, som er et af de markanteste stjernebilleder på den nordlige stjernehimmel om sommeren, og hvis hovedstjerne Deneb er et af hjørnene i den bekendte konstellation "sommertrekanten".

Svanearter 
I Danmark findes tre svanearter:

 Knopsvane (Cygnus olor)
 Sangsvane (Cygnus cygnus)
 Pibesvane (Cygnus columbianus)

Andre svaner:
 Sorthalset svane (Cygnus melanocorypha)
 Sortsvane (Cygnus atratus)
 Trompetersvane (Cygnus buccinator)
 Coscorobasvane (Coscoroba coscoroba)

Kilder

Eksterne links 
  Mærkning af Themsens svaner.
Svastika

Svastika (fra sanskrit svástika स्वस्तिक) er et ligesidet kors med arme bøjet i rette vinkler – enten højre om () eller venstre om (). Ordet svastika er sammensat af ordet svasti = "lykke" og suffikset -ka, som samlet giver udtrykket: "det som bringer lykke". Symbolet er et tegn på gode forhåbninger og et af de ældste symboler hos alle folkeslag. Svastika er efter 2. verdenskrig mest kendt som hagekorset.

Svastika er et urgammelt symbol i de fleste kulturer. Oprindelig efterligner det antagelig bevægelserne eller kredsløbet i naturen og repræsenterer Solens gang på himmelen, liv og udvikling. I den vestlige verden knyttes det særligt til nationalsocialismen og et enkelt, grafisk tegn har dermed fået en voldsom følelsesmæssig symbolsk kraft. Efter nazismens brug af svastikaet som symbol på deres ideologi, er det i dag forbudt i en række vestlige lande. Dette har været medvirkende til at en række nynazistiske grupper er begyndt at anvende andre symboler.

Quadrigamma er en anden betegnelse for svastika. Ordet er sammensat af dels det latinske quadro = "fire" og dels det græske gamma = "g". Det græske g skrives som en ret vinkel (Γ), og man har altså døbt tegnet efter at det kan være dannet ud fra fire g'er.
Tegnet kaldes også Jaina-korset, det hermetiske kors, croix cramponnee og undertiden Odins tegn.

Historie og udbredelse 
Som andre simple symbolske tegn (for eksempel hjulkors og triskele), er svastikategnet opstået og blevet brugt i forskellige kulturer uafhængigt af hinanden.

Svastikaet blev anvendt allerede i den tidlige kobberalder i Elam (nu Iran). I Europa findes tegnet, bl.a. i Hellas, og i båndkeramik fra gamle kulturer ved Donau, i jernalderen, som f.eks på redekamme af ben, fundet i offermosen Nydam Mose i Sønderjylland.

Svastikategnet er udbredt i Indien og i det østlige Asien, hvor det stadigt bruges som et lykkebringende symbol. I buddhismen og i den tibetanske bønreligion benyttes det også som lykketegn. Hvis vinklerne på korset vender i urets retning symboliserer det buddhisme, og vender de i den anden retning, er der tale om bön. I hinduismen forbindes det bl.a. med Vishnu og i jainismen står korsets arme for eksistensens fire planer.

I Japan bruges tegnet som heraldisk emblem for flere adelsslægter. Der er spredte fund af svastikafigurer i både afrikansk kultur og i præcolumbiansk Amerika.

Indtil ca.1945 anvendte bryggeriet Carlsberg svastikaet som udsmykning på etiketter på bryggeriets øl. Svastikaet fremgår også af to de elefanter, der bærer Elefantporten på Carlsberg.

I 1957 prøvede Sri Lanka og i 1977 Indien, at få godkendt et rødt svastika, som symbol for deres lokale Røde Kors-organisationer. Anmodningen blev afslået.

Eksterne henvisninger 

 Svastikaens historie (engelsk) 

Kors
Nazi-Tyskland
Svecisme

Ordet svecisme er afledt af middelalderlatin Svecia, som betyder Sverige, og er en sprogejendommelighed (f.eks. i dansk) som skyldes indflydelse fra svensk.

Sprogforskning
Swing

Swing er en musikgenre, der udspringer fra jazz-musikken, men er især knyttet til dansemusik.

Swing har sin oprindelse i 1920'erne og 1930'erne, hvor de store Big Band-orkestre huserede i USA (Duke Ellington, Count Basie m.fl.) og i mindre grad i Europa og Danmark.

Via 78-grammofonplader spredte budskabet sig, og swing-musikken var populær på danserestauranter. 

Til swing dansede man oprindeligt swing-dansen Lindy Hop (også kendt som Jitterbug), der siges at stamme fra Harlem, New York – en vild dans der som den første introducerede akrobatiske variationer hvor herren og/eller damen udfører nærmest aktrobatiske stunts i forbindelse med dansen. 

I takt med at musikken udviklede sig i 50'erne og 60'erne blev den originale swing-dans erstattet af Jive, Rock'n'Roll og til sidst moderne "Jitterbug", der i Danmark ikke har meget at gøre med den originale Jitterbug fra 30'erne. 

I 90'erne gik en retro-bølge gennem USA hvilket skabte fornyet interesse for den traditionelle swing-musik samt en række "neo-swing" bands med ny musik der swinger – eksempelvis Big Bad Voodoo Daddy og Royal Crown Revue. I Skandinavien nåede denne bølge først frem ved årtusindeskiftet, og i dag er interessen for swing-musik og swing-dans i Danmark stærkt stigende – ikke mindst efter at DR1/DR2 har haft et par tema-aftner omkring swing. Også blandt universitetsstuderende.

Eksterne kilder/henvisninger 

 http://www.swingdans.dk 

Jazzgenrer
Musik fra USA
Symbol

Et symbol er noget konkret (en ting, et væsen, et dyr, en menneskelig figur eller lignende), som har en bogstavelig betydning i teksten (billedet), men som derudover også har en billedlig (overført) betydning.

Eksempler 
Første eksempel: Ringen i Tolkiens roman Ringenes herre er en bogstavelig ring, men derudover er den et billede på magt og ondskab.

Andet eksempel: I Jørn Fabricius' novelle "En brun, en blå, en gul, en rød" (fra 1968) arbejder jeg-fortælleren på en fabrik ved en pult med en maskine. På et tidspunkt fortæller hans arbejdskammerat Leo, at han har set Lilly, som jeg-fortælleren er forelsket i, sammen med en anden mand. Da jeg-fortælleren hører det, kommer han til at lave en forkert bevægelse ved maskinen, og så sker der noget:

”I et nu gav en masse lamper sig til at blinke nede i rummet, og de to nærmeste pulte begyndte at vibrere, medens de brummede som kunne de eksplodere hvad øjeblik det skulle være. Men det var ingenting imod min egen pult, der sprang op og ned, medens alle lamper tændtes og slukkedes i i helt hysteriske sæt. Det er et følsomt apparatur, det her, og jeg anede ikke, hvad jeg skulle gøre.”

Teksten handler ikke kun om, hvad der rent teknisk sker, da jeg-fortælleren kommer til at lave en forkert bevægelse ved et følsomt apparatur i en fabrikshal. Der er ikke kun en bogstavelig betydning i teksten, men tillige en billedlig betydning. Det tekniske kaos er et symbol på det følelsesmæssige kaos i jeg-fortællerens indre.

Symbol og metafor 
Modsætningen mellem symbol og metafor ligger i, at symbolet både har en bogstavelig og en billedlig betydning i teksten , mens metaforen kun har en billedlig betydning.

Et eksempel på et symbol:

”I østen stiger solen op,
den spreder guld på sky,    
går over hav og bjergetop 
går over land og by."

Solen er her et symbol, fordi den i teksten både har en bogstavelig betydning og en billedlig betydning. Ganske vist kan vi kun se den bogstavelige betydning her i strofe 1, men allerede i strofe 2 viser den billedlige betydning sig:

”Den kommer fra den favre kyst,        
hvor paradiset lå;
den bringer lys og liv og lyst       
til store og til små.”

Nu bliver det klart, at solen ikke bare er den konkrete sol, men også et billede på Guds kærlighed, der bringer åndeligt lys og åndeligt liv til menneskene. Man kan sige, at solen bliver et symbol.

Et eksempel på en metafor:

”Du er solen i mit liv.”

I dette tilfælde har solen kun en billedlig betydning. Den bruges som et billede på den elskede, der bringer glæde og kærlighed ind i digterens liv. "Solen" er i teksten ikke den konkrete sol; den er "kun" et billede. Her er solen altså en metafor.

Andre betydninger 
Et statussymbol er et ydre tegn på et menneskes eller dyrs foregivne eller virkelige sociale status.

Ordet symbol bruges også som en teologisk betegnelse for en trosbekendelse, dvs. et bekendelsesskrift.

Se også 
 Ikon, skilt og reklamespot
 Kunst, maleri og skulptur
 René Magritte
 Piktogram
 Kristne symboler

Referencer

Eksterne henvisninger 

 symbols.com

 
Notation
Symbolisme

Ordet symbolisme har flere betydninger:
 Symbolisme er billedtale og brug af symboler.
 Symbolisme (stilperiode) – er en kunsterisk stilperiode.