alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Østaber

Østaber (Catarrhini) er en gruppe af aber, der er hjemmehørende i Afrika og Asien. Østaber kaldes også for den gamle verdens aber eller de smalnæsede aber og står i modsætning til gruppen af vestaber. Østaber opdeles i de to overfamilier hundeaber og menneskeaber, der også omfatter de store menneskeaber.

Beskrivelse 
Man kan skelne mellem østaber og vestaber på baggrund af næsens form. Vestaber har næsebor, der vender ud til siden, mens næseborene hos østaber vender nedad og fremad. Østaber har desuden aldrig gribehale og har flade negle på fingre og tæer, en lang øregang samt otte (ikke tolv) forkindtænder (præmolarer). Tandformlen for østaber er .

Som vestaber er østaber generelt dagaktive og har gribehænder og gribefødder (med undtagelse af mennesket).

Klassifikation 
Østaber splittedes fra vestaber for omkring 35 millioner år siden. Inden for østaber skilte menneskeaber sig fra hundeaber for omkring 25 millioner år siden, mens gibboner skilte sig fra de store menneskeaber for omkring 15-19 millioner år siden.

 Catarrhini (Østaber)
 Overfamilie Cercopithecoidea (Hundeaber)
 Familie Cercopithecidae (f.eks. bavian, makakabe...)
 Overfamlie Hominoidea (Menneskeaber)
 Familie Hylobatidae (gibbon)
 Familie Hominidae (f.eks. chimpanse, mennesket, gorilla...)

Kilder og eksterne henvisninger 

Aber
Japan makak

Japanmakak eller japansk sneabe (Macaca (Lyssodes) fuscata) er en abe oprindeligt udbredt i skov- og bjergområder i Japan.

Henvisninger 

 Japansk Sneabe , Blåvand Minizoo. 
 Macaca fuscata, Animal Diversity Web 

Makakaber
Bonobo

Bonoboen (latin Pan paniscus), også kendt som pygmæchimpanse eller dværgchimpanse, er en af menneskeaberne. Sammen med chimpansen er bonoboen menneskets nærmeste slægtning. Bonoboerne viste i 1994, at de kan genkende sig selv i et spejlbillede.

Opdagelse 
Bonoboen blev første gang videnskabeligt erkendt som forskellig fra chimpansen af tyskeren Ernst Schwarz (1889-1962) ved studier af en belgisk samling af kranier i 1928. Den blev senere nærmere beskrevet og ophøjet som art i 1933 af den amerikanske zoolog Harold Coolidge (1904-1985).

Levevis 
Seksuelt samvær spiller en stor rolle i bonoboernes samfund, det bliver anvendt som velkomst, ved konfliktløsning og ved forsoning. Bonoboerne har ikke vedvarende forhold, men sex mellem forskellige individer er udbredt.

Udbredelse 
Bonoboen findes kun syd for Congofloden, som deler de to lande Den Demokratiske Republik Congo og Republikken Congo. Derimod lever chimpansen kun nord for Congofloden. Bonoboen er en truet dyreart.

Kilder og eksterne henvisninger 

 Morten Kringelbach, En Venlig Fætter 

Aber fra Afrika
Chimpanser
Dyr fra Centralafrika
Pave Alexander 6.

Alexander 6. (født 1. januar 1431, død 18. august 1503) var pave fra 1492 til 1503. Hans fødselsnavn var Rodrigo Borgia, og han regnes for en af de mest berygtede af de korrupte, verdslige renæssancepaver. Han fødtes i Xàtiva ved Valencia i Spanien. Faderens fornavn var Lanzol eller Llancol. Moderens familienavn Borgia eller Borja, tog han da hans morbror den 8. april 1455 blev pave som Callistus 3.

Alexanders søn med Donna Vannozza Catanei, Juan, hertug af Gandia, har lånt ansigtstræk til Michelangelos statue Pietà i Peterskirken. Juan havde natten til d. 16. juni 1497 spist middag hos sin mor, der havde en vingård bag kirken S. Pietro in Vincoli (= Sankt Peter i lænker). En maskeret mand skulle have overbragt ham en besked under middagen, og bagefter var de to redet sammen mod bydelen Trastevere. Næste morgen fandt man hertugens stalddreng myrdet, mens Juan selv var forsvundet. Efter anvisning fra en fisker, der om natten havde set nogle mænd kaste et lig i Tiberen, fandt man den døde i nogle fiskegarn ud for Piazza del Popolo. Man nærede mistanke til hans bror, Cesare Borgia. Den døde blev bragt til Engelsborg, og da han samme nat blev båret derfra for at gravlægges i S. Lucias kapel, hørte man paven skrige af sorg over sin dræbte søn. Michelangelo blev så rystet over brodermordet, at han gav Jesus den afdødes træk i Pietá. Romerne kommenterede det hele sådan: "Skal vi ikke regne dig, Alexander sjette, for menneskefisker, du, som minsandten har fået din egen søn i garnet?"

Henvisninger

Se også 
 Paverækken

Eksterne henvisninger 

Paver fra Spanien
Paver fra renæssancen
Kain og Abel

Kain var ifølge Første Mosebog Adams og Evas ældste søn. Kain dræbte sin broder Abel i misundelse over, at Gud modtog Abels offergave, men afviste Kains.

Efter drabet sagde Gud til Kain, at han for denne udåd skulle være fredløs og flygtning, men sagde samtidig, at ingen måtte slå Kain ihjel. Hvis nogen gjorde det, skulle det hævnes 7 gange. 1. Mosebog kap. 4 siger: "Og han (Gud) satte et mærke på Kain, for at ingen, der mødte ham, skulle slå ham ihjel." (se Kainsmærke)

Fortællingen om Kain og Abel findes også i den jødiske Tanakh, og i Koranen. Kain var far til Enok, født efter at Kain var draget i eksil med sin kone. Videre byggede Kain en by og opkaldte den efter sin søn.

Fortolkninger 
Den ældste kendte kopi af beretningen er fra Dødehavsrullerne, og er dateret til mellom 200 f.Kr. og 70 e.Kr. Kain og Abel optræder i en række andre tekster (Bogen om Jubelårene 4:31, De tolv patriarkers testamenter, Benjamin 7; Enoks bog 22:7). Irenæus kritiserede i Adversus Haereses 1:7:5 fra omkring 180 en gnostisk fortolkning af fortællingen. Kirkefædre, rabbinske kommentarer og forskellige forskere har fremsat ulige fortolkninger. Abel, som det første drabsoffer, er flere steder beskrevet som den første martyr, deriblandt af Jesus i Mattæusevangeliet 23:35, hvor han taler om "den retfærdige Abels blod"; mens Kain, den første drabsmand, er blevet anset som stamfar til det onde. Nogle forskere har foreslået, at beretningen kan være baseret på en ældre, sumerisk fortælling om en konflikt mellem nomadiske fårehyrder og fastboende bønder. Moderne forskere ser oftest fortællingen om Kain og Abel som en beskrivelse af civilisationens udvikling ved landbrugets frembrud, da det erstattede jægere og samleres levevis.

Teksten lyder: "Siden talte Kain til sin bror Abel, og da de en dag var ude i det fri, overfaldt Kain sin bror Abel og slog ham ihjel." Der siges altså ikke noget om, hvad Kain faktisk sagde til sin yngre bror. Det er først bibeloversættelsen Septuaginta og derefter Vulgata, der tilføjer en forklarende bemærkning fra Kain: "Og Kain sagde til Abel, "Lad os gå ud på marken."" Rabbi Richard Elliot Friedman har vist til, at "marken" stadig optræder i Biblen, når brødre er i konflikt med hinanden. Abel dræbes på marken, og Esau, der er bror til Jakob, beskrives som "en markens mand". Josef begynder historien, der oprører hans brødre så stærkt, med en detalje om at de bandt kornbånd "på marken". En kvinde prøver at overtale kong David til at tilgive sin søn Absalom for hans mord på sin bror, ved at fortælle en opdigtet historie om en af sine sønners drab på den anden, netop ude "på marken", mens Dommerbogen, kapitel 20 og 21, to gange viser til "en mark" i beretningen om Benjamin og hans konflikt med de andre stammer.

Henvisninger 

Personer i Det Gamle Testamente
Grosnyj

Grosnyj (, ; , ) er hovedstaden i Republikken Tjetjenien, en af 21 autonome republikker i Den Russiske Føderation med  indbyggere. Byen blev grundlagt i 1818 af Jermolov som russisk fæstning.

Næsten hele Grosnyj blev ødelagt eller alvorligt beskadiget under de tjetjenske krige, men de senere år er Grosnyj blevet genopbygget.

Grosnyj blev indtaget af russiske styrker under den 1. tjetjenske krig, men en guerillakrig baseret fra de nærvedliggende bjerge skabte så store tab og demoralisering blandt de russiske styrker, at de trak sig tilbage i 1996.

Grosnyj har været under russisk overherredømme siden den 2. tjetjenske krig indledtes i 1999. Den russisk indsatte regering i Tjetjenien har sæde i Grosnyj. Regeringens hovedsæde blev bombet den 27. december 2002 af tjetjenske oprørere.

Sport 
 FK Ahmat Grosnyj
 Ahmat Arena

Referencer

Eksterne henvisninger
Manila

Manila er hovedstad i Filippinerne, beliggende på øen Luzons østlige side midt mellem den nordligste og sydligste del af øen. Selve byen har  indbyggere, og Manilas metropolområde (Metro Manila) har 13.484.462(2020) indbyggere. Mega Manila  omfatter hele provinser, deriblandt øen Mindoro, 10.500 km2, 10-11 km fra Luzon og 115 km syd for Manila, med et område på 52.097,66 km2, og havde over 40 millioner indbyggere i 2015. The Metropolitan Manila Development Authority har angivet 47 millioner indbyggere i Mega Manila i 2030. Greater Manila Area med 28.250.517 indbyggere (2020) omfatter Metro Manila og de nærmeste provinser.

Se også 
 Manila bruges også som en kortform af manilahamp om plantefibre til tovfremstilling udvundet af planten abaca (Musa textilis).

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Byer på Filippinerne
Emil Jannings

Emil Jannings (født 23. juli 1884, død 2. januar 1950) var den første vinder af en Oscar for bedste skuespiller.

Født som Theodor Friedrich Emil Janenz i Schweiz. Jannings havde en lovende Hollywood karriere foran sig indtil tonefilmen kom frem. Hans tydelige tyske accent gjorde ham svær at forstå og han returnerede derfor til Europa hvor han spillede sammen med Marlene Dietrich i den klassiske The Blue Angel som blev filmet samtidig med den tyske version Der Blaue Engel. Han var med i flere pro-nazi film og afbrød dermed enhver chance for en genoptagelse af sin karriere i USA. Den tyske propagandaminister Joseph Goebbels udnævnte ham som Årets kunstner i 1941.

Emil Jannings vandt i 1927/1928 sin oscar for to film The Way of All Flesh og The Last Command.

Filmografi 
 1919 Madame Dubarry
 1925 Varieté
 1926 Faust
 1927 Al kødets gang (Oscar)
 1928 Hans sidste kommando (Oscar)
 1930 Den blå engel
 1937 Dagen derpå
 1939 Den store læge
 1941 Ohm Krüger

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Tyskland
Stumfilmskuespillere fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Tyskere i 1900-tallet
Oscar for bedste mandlige hovedrolle
Hollywood Walk of Fame
Julius Bomholt

Laurits Julius Bomholt (født 11. juni 1896 i Alderslyst, Silkeborg, død 2. januar 1969 i Esbjerg) var en dansk politiker for Socialdemokratiet. Han var medlem af Folketinget fra 1929 til 1968 og var undervisningsminister i 1950 og 1953 til 1957, socialminister 1957 til 1961 og landets første minister for kulturelle anliggender 1961 til 1964 i Regeringen Viggo Kampmann II. Julius Bomholt var idémanden bag Statens Kunstfond.

Blandt Julius Bomholts mange politiske hverv var også formandsposten for Folketinget 1945-1950 og 1964-1968.
I 1966 8. juni blev han tildelt og modtog  medaljen Ingenio et arti. 

Den 25. august 2017 blev Bomholt foreviget med indvielsen af en plads i det centrale Esbjerg, "Bomholts Plads", og en buste af ham der tidligere har stået mere diskret i byen genplaceret her.•

Bibliografi 
 Grønland foran en ny epoke (1950)
 På vej til livet (1954)
 Vinterlys (1956)
 Himmerigs dør (1956)
 Svalerne (1957)
 Døgnflue og evighed (1958)
 Arbejderkultur (1932)

Notater

Eksterne henvisninger 
 

 Julius Bomholt på Dansk Forfatterleksikon
 Esbjerg Kommunes projektside om Bomholts Plads
 Billeder fra etableringen af Bomholts Plads
 Bomholts Plads på OpenStreetMap

Kulturministre fra Danmark
Undervisningsministre fra Danmark
Socialministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1920'erne
Folketingsmedlemmer i 1930'erne
Folketingsmedlemmer i 1940'erne
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsformænd
Folkehøjskoleforstandere fra Danmark
Medlemmer af DRs bestyrelse (tidligere Radiorådet)
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Modtagere af Ingenio et arti
Julius Lange

Julius Henrik Lange (født 19. juni 1838 i Vordingborg, død 19. august 1896 i København) var en dansk kunsthistoriker, søn af Frederik Olaus Lange og bror til Carl og Fritz Lange.

Levned 
 1870 – docent ved Kunstakademiet
 1875 – docent ved Københavns Universitet
 1878 – Ridder af Dannebrog
 1886 – æresdoktor ved samme
 1888 – fik tildelt et personligt professorat ved Københavns Universitet

Georg Brandes udgav i 1898 en monografi over Julius Lange.

Værker 
 Nutidskunst, 1873
 Strejftog i Verdens-Kunstudstillingen i Wien 1873, 1874
 Om Kunstværdi, 1876
 Vor Kunst og Udlandets, et Foredrag, 1879
 Billedkunst, 1884
 Kunst og Politik, 1885, skuespil, udgivne anonymt
 Sergel og Thorvaldsen, 1886
 Bastien Lepage og andre Afhandlinger, 1889
 Roskilde Domkirkes Alder og Stil, 1890
 Billedkunstens Fremstilling af Menneskeskikkelsen i dens ældste Periode, 1892, udgør den første af tre dele for forskellige tidsepoker, hvoraf de to følgende afsluttedes og blev udgivet efter forfatterens død
 Udvalgte Skrifter, 1900-1903, udg. af P. Købke og Georg Brandes
 Breve fra J. L., 1902-1903, udg. af P. Købke

Udgivelser om Julius Lange 
 Hans Dam Christensen, Peter Nørgaard Larsen & Hanne Kolind Poulsen (red.), Viljen til det menneskelige: Tekster omkring Julius Lange, Museum Tusculanums Forlag: København 1999. 
 Jac. Ahrenberg, "Erindringer om Julius Lange", s. 104-114 i: Gads danske Magasin, November 1911.

Ekstern kilde/henvisning 
 Dansk biografisk Lexikon, 1. udgave, 1896
 

Danskere i 1800-tallet
Kunsthistorikere fra Danmark
Professorer fra Københavns Universitet
Faglitterære forfattere fra Danmark
Personer fra Vordingborg
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Riddere af Dannebrog
Æresdoktorer ved Københavns Universitet
Julius
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Alumni fra Københavns Universitet
Mandarin (sprog)

Mandarin kan inden for sprog betyde to forskellige ting:
 En række beslægtede dialekter, der tales i det nordlige og sydvestlige Kina.
 Det officielle sprog i Kina (Putonghua / Guoyu / Huayu / Hanyu) dvs. det sprog som alle kinesere lærer i skolen i Kina, og som bruges i de landsdækkende tv-kanaler i Kina. Det kaldes også for standard-mandarin eller standard-kinesisk og er baseret på en mandarin-dialekt, der stammer fra området omkring Beijing.

Det skønnes, at 1.075.000.000 mennesker taler standard-mandarin. Det tales i Singapore, på Taiwan, i Folkerepublikken Kina (de fleste, som bor i den nordlige del af Kina, har det som modersmål), og i flere andre lande. I Hong Kong er kantonesisk stadigvæk dominerende, men siden Hong Kong blev en del af Folkerepublikken i 1997, er standard-mandarin blevet stadig mere udbredt der. Den officielle sprogpolitik i Hong Kong taler om 两文三語, “to skriftsprog, tre talesprog”, med kinesisk og engelsk som skriftsprog og kantonesisk, standard-mandarin og engelsk som talesprog. Kantonesisk og standard-mandarin kan dog i mange tilfælde også være forskellige, når de bliver skrevet.

Standard-mandarin kaldes i Kina for Putonghua (普通话, "almindeligt sprog"), hvorimod det kaldes Guoyu (國語, "lands sprog") på Taiwan, skønt mange dér foretrækker udtrykket Beijinghua (北京話). Der er forskelle mellem de to officielle varianter af mandarin, men de er ikke store.

Standardkinesisk skrives med kinesisk skrift. De forskellige dialekter i Kina skrives normalt ikke bortset fra i reklamer og i navne på restauranter og lignende, med undtagelse af kantonesisk især i Hong Kong. Aviser og bøger er normalt altid skrevet på standardkinesisk, igen med undtagelse af Hong Kong. Kantonesisk tales i mange specielt ældre kong-fu-film, fordi mange kinesiske film bliver produceret i Hong Kong, hvor kantonesisk er den lokale dialekt.

Mundtligt mandarin er ikke nødvendigvis forståeligt for dem, som taler andre dialekter af kinesisk, hvis de ikke har lært det, men moderne, skriftligt standardkinesisk (baseret på mandarin) kan læses af de fleste.

Standard-mandarin og Beijing-dialekt 
Ifølge Kinas officielle definition af standard-mandarin består standard-mandarin af:
 Beijing-dialektens fonologi. Man skelner mellem en dialekts fonologi og den faktiske udtale af de enkelte ord.
 Ordforrådet er ord, der findes i de fleste af de forskellige mandarin-dialekter. Dvs. slang og ord med særlig lokal tilknytning er ikke med i standard-mandarin.
 Grammatik og anvendelse som i moderne kinesisk litteratur. Her tænkes fx på værker af Lu Xun, der er skrevet på hverdagssprog (baihua).

Eksterne kilder/henvisninger 
 Standard Mandarin Kinesisk udtale. 
 www.mandarintools.com Gode mandarinværktøjer, bl.a. flashcards og engelsk/mandarin – mandarin/engelsk ordbog med mulighed for brug af pinyin og visning af tegn samt udtale

Se også 
 Pinyin
 Hankineser
 Kinesiske tal
Væskebeholder

En væskebeholder eller væsketank er en genstand eller hulning, som anvendes til at opbevare eller transportere væske i.

Tilsvarende anvendes en vandbeholder eller vandtank til vand. I mange tilfælde anvendes vandbeholdere til opbevaring af drikkevand.

Se også 
 Varmtvandsbeholder

 
Beholder
Beholder

En beholder eller tank er en genstand, som bliver anvendt til at opbevare eller transportere forskellige former for stoffer eller genstande i. Ordet tank kommer fra Indien.

En beholder er karakteriseret ved at have et vist indre rumfang, ydre rumfang, form og beholderens fysiske materialeegenskaber, eksempelvis:
 Fleksibilitet
 Holdbarhed
 Styrke
 Tæthed

Eksempler på beholdere (for eksempler på vandbeholdere se denne):
 Dåse
 Drikkedåse
 Konservesdåse
 Flaske
 Kasse
 Skibscontainer
 Spand
 Æske

Beholdere kan for eksempel anvendes til:
 Pulvere – mel, krydderi
 Væsker – vand, ethanol
 Gasser – nitrogen, helium
 – til andre stoffaser
 – til genstande – små som store:
 Fødevarer – korn, majs
 Grus, sand, ral, jord

Se også 
 Dimension
Karl Knutsson

Karl Knutsson (Bonde) (født 1408 eller 1409, død 15. maj 1470) var en svensk adelsmand, der var svensk rigsforstander fra 1438 til 1440 og konge af Sverige (som Karl 8. (en betegnelse fra nyere tid) eller mere korrekt Karl 2. (en betegnelse anvendt i hans samtid)) i tre afbrudte perioder i unionstiden: 1448-1457, 1464-1465 og 1467-1470. Han var også konge over Norge (som Karl 1.) 1449-1450.

Galleri

Eksterne henvisninger 

Skandinaver fra middelalderen
Regenter fra Sverige
Regenter af Norge
Fyrster fra middelalderen
Traktaten i Verdun

Traktaten i Verdun, Forliget i Verdun eller Verdunforliget i 843 er den aftale der efter den frankiske konge Ludvig den Fromme døde, delte Frankerriget mellem hans tre sønner:
 En vestlig del (der kom til at blive Frankrig) fik Karl den Skaldede
 En østlig del (der kom til at blive det tysk-romerske rige) kom til Ludvig den Tyske
 En central del (det nordlige Italien og Burgund), der kom til at blive genstand for tysk-fransk rivalisering, tilfaldt Lothar 1., der også overtog kejserværdigheden.

Verdun, Traktaten i
Frankrigs historie
Tysklands historie
Begivenheder i 843
Naturtyper i Danmark

Det danske landskab er af Natura 2000 inddelt i naturtyper, der i en officiel klassifikation dels har en benævnelse, dels et kodenummer. I det følgende gengives en oversigt over de anerkendte naturtyper i Danmark.

Numrene følger den fælleseuropæiske Natura 2000-registrering, mens benævnelserne er omarbejdet.

De *mærkede er prioriterede naturtyper (naturtyper, der vurderes som særligt truede i Europa).

Hver naturtype afgrænses af en kort liste over karakteristiske arter. Det er almindelige, vidtudbredte arter, der er lette at erkende som karplanter.

En nærmere beskrivelse ses under hver naturtype.

Havnære naturtyper

Havklinter og stenede strande

Strandenge og marskkområder

Kystklitter

Indlandsklitter

Vandområder

Vandløb

Heder

Krat

Overdrev

Kulturskabte, våde enge

Sure moser og tørvemoser

Kalkrige lavmoser

Klippesprækker

Havgrotter

Skove

Se også 
 Danske arter af planter og dyr som er beskyttet i kraft af Habitatdirektivets Bilag II
 Habitatdirektivet
 Natura 2000
 NOVANA
 Økologi

Litteratur 

 Danske Naturtyper i det europæiske NATURA 2000 Netværk , udg. af Skov- og Naturstyrelsen i 2000, 
 Fagligt grundlag for vurdering af bevaringsstatus for terrestriske naturtyper af Bettina Nygaard, Knud Erik Nielsen, Christian Damgaard, Jesper Bladt & Rasmus Ejrnæs Videnskabelig rapport fra nr. 118 2014 DCE Nationalt Center for Miljø og Energi, Aarhus Universitet 246 sider
 Habitatbeskrivelser , årgang 2016, Beskrivelse af danske naturtyper omfattet af habitatdirektivet
 Bevaringsstatus for naturtyper og arter – 2019 Habitatdirektivets Artikel 17-rapportering. Endelig rapport om naturens og arternes tilstand i Danmark Introduktion af Michael Strangholt på dce.au.dk 23.10.2019

Eksterne henvisninger/kilder 

 Habitatbeskrivelser, årgang 2016  Beskrivelse af danske naturtyper omfattet af habitatdirektivet
(NATURA 2000 typer)
 Naturtyper – Naturstyrelsen arkiveret version 28. marts 2014
 Natura 2000 – Miljøstyrelsen 
 Jesper L. Bak: Tålegrænser for dansk Natur, 2013,
Københavns Lufthavne

Københavns Lufthavne A/S () er et dansk aktieselskab, hvis primære aktivteter er driften af Københavns Lufthavn og Roskilde Lufthavn, hvis officielle navne fortsat er Københavns Lufthavn, Kastrup og Københavns Lufthavn, Roskilde. I 2007 omsatte Københavns Lufthavne A/S for 3,114 mia. kr. Aktiekapitalen udgør 784,8 mio. kr. Selskabet beskæftiger 2.384 ansatte, svarende til under en tiendedel af det samlede antal ansatte i lufthavnene.

Københavns Lufthavne blev grundlagt af staten i 1925 som Københavns Lufthavnsvæsen, der var navnet helt frem til september 1990. Navneskiftet skete som led i en delvis privatisering, der i første omgang betød, at selskabet blev omdannet til et aktieselskab, men blev endeligt effektueret i 1994, da staten solgte 25% af aktierne i virksomheden. I 1996 og 2000 solgte staten yderligere hhv. 24% og 17% af sine aktier. 

Den største aktionær i selskabet er pr. 2021 Copenhagen Airports Denmark (CAD) ApS med 59,4% af aktierne. CAD ejes af den canadiske pensionskasse Ontario Teachers' Pension Plan og Arbejdsmarkedets Tillægspension. Den danske stat (Finansministeriet) ejer 39,2 procent. Danske private og institutionelle investorer ejer 1,3 procent, mens udenlandske private og institutionelle investorer ejer de sidste 0,1 procent.

Internationalt ejer Københavns Lufthavne A/S 49% af Newcastle International Airport og er desuden medejer af ITA, der ejer halvdelen af den mexicanske lufthavnsoperatør Aeropuertos del Sureste.

Bestyrelsesformand er Henrik Gürtler (født 1953).

Øverste ledelse 
 2011-: Adm. direktør Thomas Woldbye (født 1964)
 2007-10: Adm. direktør Brian Petersen (født 1961)
 1991-2007: Adm. direktør Niels Boserup (1943-2021)
 1989-91: Konstitueret direktør S.P. Thorning
 1985-89 : Adm. direktør Knud Heinesen (født 1932)
 1971-85: Adm. direktør Poul Andersen (1921-91)
 1965-71: Lufthavnschef Carl Weibøl (ca. 1911-?)
 1925-65: Havnechef Leo Sørensen (ca. 1898-1972)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Københavns Lufthavne A/S

 
Etableret i 1925
OMX Copenhagen Large Cap
Undergrundsbane

En undergrundsbane er en jernbane for nærtrafik i en storby, placeret under jorden i tunneller.

De fleste undergrundsbaner er kun nedgravet under de centrale bydele, mens de i forstæderne oftest har deres tracé i jordniveau, og da kan siges at være lokalbaner.

Der findes undergrundsbaner i over 130 byer kloden rundt. F.eks. London Underground, i New York City Subway, Métro de Paris, Stockholms Tunnelbana, T-banen i Oslo, Københavns Metro og Berlins U-Bahn.

Drift 
Karakteristisk for undergrundsbaner er høj kapacitet og hyppig drift med tilpasning til myldretiderne.

"Tunnelbane" 
"Tunnelbane" er det samme som undergrundsbane. Ordet blev ofte brugt i debatten om udvidelse af S-togsnettet i 1950'erne, 1960'erne og 1970'erne – hvor der var forskellige og omfattende planer om undergrundsbaner i København. Disse blev dog ikke til noget, og i stedet blev der i 1990'erne bygget en metro, der åbnede i 2002.

Tunnelbane bruges nu mest om undergrundsbanerne i Stockholm og Oslo der begge har fået navnet tunnelbane (svensk: Tunnelbana, T-bana; norsk: tunnelbane, T-bane).

Se også 
 Metrosystemer i verden – liste over byer med undergrundsbane/metro
 Højbane
 Metroen i København

 
Kollektiv trafik
Motorvogn

En motorvogn er en jernbane- eller sporvogn, hvori en motor er placeret.

Betegnelsen bruges dels om vogne, der kan køre selv, dels om den vogn i et togsæt, hvor motoren er placeret. Togsæt er karakteriseret ved at motoren er indbygget i en personvogn i stedet for, at et selvstændigt lokomotiv trækker vognene. Typisk kendes motorvogne fra IC3-tog og S-tog

Inden for sporvejsdrift betegner motorvogn en sporvogn forsynet med elektromotor, som kan køre solo eller med en eller flere bivogne tilkoblet.

Jernbanevogne
Togsæt
Flyvekontroltjeneste

Flyvekontroltjeneste (Air Traffic Control service – ATC) består i at forebygge sammenstød mellem luftfartøjer, herunder at forebygge sammenstød mellem luftfartøjer på jorden og hindringer, samt at fremme og regulere lufttrafik.

I Danmark udføres denne funktion af Naviair, der er en selvstændig offentlig virksomhed.

Trafikstyrelsen har udstedt certifikat & designering til Naviair, jf. Single European Sky EU forordningerne 550/2004 samt 2096/2006.

Se også 
 Flyveleder
 Kontroltårn
 Flyveplan
 Flyvesikringstjeneste (Fællesbetegnelse for lufttrafiktjeneste, telekommunikationstjeneste og flyvevejrtjeneste; Air Navigation Services)
 Lufttrafiktjeneste (Air traffic service, ATS)

Kilde/reference 
 Flyvekontroltjeneste, ATC

Eksterne henvisninger 
 EU Forordning 550/2004 
 EU Forordning 2096/2005 
 Statens Luftfartsvæsen  – SLV
 Flyvesikringstjenesten: Leksikon 
 Dansk Flyvelederforening – Danish Air Traffic Controllers Association 
 flyveleder.com 
 ICAO (International Civil Aviation Organization) 

Luftfart
Navigation
ATC

ATC er en forkortelse med flere forskellige referencer:

 Automatic Train Control – et sikkerhedssystem for tog (ATC)
 Flyvekontroltjeneste – dansk for Air Traffic Control (ATC)
 Anatomical Therapeutic Chemical Classification System – på dansk: Anatomisk terapeutisk kemisk (ATC) klassifikation.
 A Touch of Class – tysk popgruppe.
Myrte-ordenen

Myrte-ordenen (Myrtales) er en række familier af blomsterplanter, der står inden for Rosengruppen af de Tokimbladede.

 Alzateaceae
 Combretaceae
 Crypteroniaceae
 Heteropyxidaceae
 Kattehale-familien (Lythraceae)
 Melastomataceae
 Memecyclaceae
 Myrte-familien (Myrtaceae)
 Oliniaceae
 Natlys-familien (Onagraceae)
 Penaeaceae
 Psiloxylaceae
 Rhynchocalycaceae
 Vochysiaceae

I det ældre Cronquists system er der stort set samme indhold i ordnen, bortset fra at familien Vochysiaceae er overført til Mælkeurt-ordnen (Polygalales), mens Peberbusk-familien optages. Familien Sonneratiaceae, Tornnød (Trapa) og Granatæble (Punica) indgår nu i Kattehale-familien. Derudover er der kun mindre ændringer.

Planteordener
Bov (skibsterminologi)

En bov er i skibsterminologi betegnelsen for den buede del af skibets eller bådens side umiddelbart bag stævnen.

Skibsterminologi
Metro

Metro har flere betydninger:
 Undergrundsbane – en underjordisk jernbane for nærtrafik i en storby.
 Københavns Metro – Metroen i København.
 Métro de Paris – undergrundsbanen i Paris.
 Metro International – en international medievirksomhed, der bl.a. udgiver MetroXpress.
 Metro Therm – et dansk firma der producerer vandvarmere.
 Metro AG – Detailhandels- og grossistvirksomhed.
 Metro Cash & Carry – en international kæde af grossistvarehuse.
 Metro (film) – en film fra 1997 med bl.a. Eddie Murphy
 Metro (film fra 2013) – en russisk spillefilm fra 2013 af Anton Megerditjev
 Metro (brætspil) – et brætspil designet af Dirk Henn
SFOR

SFOR er et akronym for Stabilization FORce. Det er en stabiliseringsstyrke med bidrag fra mange NATO- og ikke-NATOlande, hvis formål er at stabilisere den tidligere jugoslaviske delrepublik Bosnien-Hercegovina efter Krigen i Bosnien-Hercegovina. SFOR efterfulgte IFOR (Implementation FORce), der virkede fra 20. december 1995 til 20. december 1996.

Kilder/henvisninger 

 Se også KFOR
 NATOs SFOR-side
 Weblog "Finding Karadžić" 

Militær
Bosnien-Hercegovina
NATO
Etableret i 1996
500

Århundreder: 4. århundrede – 5. århundrede – 6. århundrede 

Årtier: 450'erne 460'erne 470'erne 480'erne 490'erne – 500'erne – 510'erne 520'erne 530'erne 540'erne 550'erne 

Årstal: 495 496 497 498 499 – 500 – 501 502 503 504 505

Begivenheder 
 Yamato-klanen indleder centraliseringen af Japan.
 Omtrent dette år rejses Ales sten i Skåne.

Født 
 ca. 500 - Procopius, historie- og krønikeskriver i det østromerske rige.
 ca. 500 - Theodora, byzantinsk kejserinde.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

00
Strandvold med enårige planter

Opskyllet fra havet lægger sig typisk i strandvolde, som er rige på organisk materiale, tang-rester, med et højt indhold af gødningsstoffer. Her opstår et kortvarigt plantesamfund, hvor énårige planter dominerer, men hvor der også findes enkelte flerårige arter. Med tiden kan denne naturtype udvikle sig til Flerårig vegetation på stenede strande.

Plantevækst 

De typiske arter er:
 Almindelig Kvik (Elymus repens)
 Gåsepotentil (Potentilla anserina)
 Almindelig Hestetunge (Mertensia maritima)
 Almindelig Sodaurt (Salsola kali)
 Strandhornskulpe (Glaucium flavum)
 Strandmandstro (Eryngium maritimum)
 Strandmælde (Atriplex littoralis) (og flere andre arter)
 Almindelig Strandsennep (Cakile maritima)
 Vejpileurt (Polygonum aviculare) (og flere andre arter)

Natura 2000 
Strandvold med enårige planter er en naturtype i Natura 2000 med betegnelsen 1210 Enårig vegetation på stenede strandvolde i Miljøstyrelsens habitatbeskrivelser.  Naturtypen findes almindeligt langs kyster i de indre danske farvande, som er udsat for en vis bølgepåvirkning fra havet. Naturtypen har som regel store ubevoksede dele mellem de bevoksede, da bevoksningerne flytter rundt på stranden i årets løb.

Litteratur 
 Danske Naturtyper i det europæiske NATURA 2000 Netværk , udg. af Skov- og Naturstyrelsen i 2000,

Eksterne henvisninger 

 1210 Enårig vegetation på strandvolde  på novana.au.dk
 Erik Buchwald og Steen Søgaard (red): Danske naturtyper i det europæiske NATURA 2000 netværk  Miljø- og Energiministeriet, Skov- og Naturstyrelsen, 2000; 

Naturtyper i Danmark
Torn

En torn er en hård spids, som sidder på stammen, grenene eller bladene af nogle stængelplanter.

Her er eksempler på kendte planter med torne:
 Berberis (Berberis) (omdannede blade)
 Hvidtjørn (Crataegus) (omdannede grene)
 Bjørneklo (Heracleum) (specialiseret bladrand)
 Kristtorn (Ilex) (specialiseret bladrand)
 Robinie (Robinia) (omdannede akselblade)
 Rose (Rosa) (omdannet bark)

Torne er et af planternes svar på græsningstrykket fra større dyr. Det forhindrer ikke bid, men det nedsætter hyppigheden. At det koster planterne noget at danne torne, kan ses af den kendsgerning, at rigtigt mange ophører med at være tornede, når de kommer i blomstring (hvor højden hindrer bid).

Plantemorfologi
Strandvold med flerårige planter

På gamle strandvolde opstår der efterhånden et plantesamfund af flerårige planter. I en overgangsfase fra Enårig vegetation på stenede strandvolde kan mosser og laver dominere i pletter. Det er fælles for arterne, at de skal være salttålende i en eller anden grad, men havpåvirkningen aftager med stigende afstand til havstokken.

Plantevækst 

De typiske planter i denne naturtype er:
 Almindelig Bukketorn (Lycium barbarum)
 Almindelig Kvik (Elymus repens)
 Almindelig Marehalm (Leymus arenarius)
 Almindelig Røllike (Achillea millefolium)
 Almindelig Strandkål (Crambe maritima)
 Farvevajd (Isatis tinctoria)
 Hornskulpe (Glauchium flavum)
 Strandbede (Beta vulgaris ssp. maritima)
 Strandfladbælg (Lathyrus japonicus)
 Strandarve (Honckenya peploides)
 Strandlimurt (Silene maritima)

Natura 2000 
Strandvold med flerårige planter er en naturtype i Natura 2000 med betegnelsen 1220 Flerårig vegetation på stenede strande . Naturtypen findes almindeligt langs kysterne i de indre danske farvande, som er udsat for en vis bølgepåvirkning fra havet, især på kyster langs Østersøen, Kattegat og Store- og Lillebælt

Litteratur 
 Danske Naturtyper i det europæiske NATURA 2000 Netværk , udg. af Skov- og Naturstyrelsen i 2000,

Eksterne henvisninger 

 1220 Flerårig vegetation på stenede strande  på novana.au.dk

Litteratur 
 Peter Vestergaard: Planter på rullesten i Urt, 2011, 1, side 29-36

Noter 

Naturtyper i Danmark
Softwaredefineret radio

En softwaredefineret radio (SDR) er et radio kommunikationsystem, som anvender software i en større eller mindre del af radioforsatsens eller radiosenders signalkæde – f.eks. til modulation og/eller demodulation af signaler.

En softwaredefineret radio kan f.eks. indeholde software til AM, FM, støjdæmpende funktioner, deldatastrømme bl.a. til RDS, AMSS.

En softwaredefineret radio anvendes f.eks. i:
 GSM/3G mobiltelefon
 Transceiverne til trådløst datanet; trådløse netkort.
 digital tv tunere, modtagere og tv
 digital radio tunere og modtagere

Teknisk 
Typiske SDR-modtagere kan enten bringe det analoge signal:
 direkte til digital form via en hurtig AD-konverter og kaldes så en Direct Sampling Receiver.
eller
 blande det analoge signal med to signaler fra en oscillator med to udgange indbyrdes forskudt 90 grader, som vist i OFDM-modtager illustrationen. Det kaldes en QSD (Quadrature Sampling Detector), DDC (Digital Down Converter) eller Tayloe-detektor (opkaldt efter Dan Tayloe N7VE) - og de to blandere virker hver især stort set på samme måde som dioderingmikseren. Herefter sendes de to mikser-output signaler (Re, Im også kaldet I, Q) ind i hvert deres lavpasfilter. Nu bringes de to signaler til digital form i hver deres AD-konverter (f.eks. i et PC lydkort). Kombinationen af signalerne I og Q – og intern signalbehandling gør at spejlfrekvensen dæmpes.
eller
 Fra en "gammeldags" superheterodynmodtager hentes mellemfrekvenssignalet ud, lige før AM-detektoren og blandes fra f.eks. 455kHz til f.eks. 12kHz via en ekstra blander – og sendes herefter ind i en AD-konverter – typisk PC-lydkort.

Alle ovenstående SDR-modtageres digitale output digital signalbehandles (DSP) og output kan f.eks. være:
 Analoge signaler (via en DA-konverter) – en radiokanals signal
 Digitale data – en digital radiokanals indhold
 Et frekvensintervals signaler vist som funktion af tiden. "vandfald"

Den digitale signalbehandling kan fint foregå i en almindelig PC, men kan også foregå i dedikerede DSP-kredsløb – f.eks. FPGA-chip eller en hurtig mikroprocessor.

Kilder/referencer

Se også 
 PACTOR, AMTOR
 radioforsats
 elektronik

Eksterne henvisninger 
 SDR Forum 2.0
 16. maj 2008, ing.dk: Alt i en-radioen er på vej 
 Finland (engelsk): Finnish Software Radio Demonstrator
 Webarchive backup: Nov 1, 2003, RF Design: Software defined radios present complex design challenges
 inkl. byggebeskrivelser: arrl.org: Software Defined Radio

Radioteknik
Blandet analoge og digitale kredsløb
Texas (flertydig)

Texas har flere betydninger:

 Texas – en delstat i USA
 Texas (musikgruppe) – en skotsk rockgruppe

Se også
 Texas Hold'em – en populær pokervariant
 Republikken Texas – stat i Nordamerika 1836-45
 Texasrevolutionen – republikken Texas løsriver sig fra Mexico (1835-36)
SDR

SDR, sdr eller sdr. har flere betydninger:
 Søndre eller sønder - forkortelse af
 Softwaredefineret radio
 Süddeutscher Rundfunk - en tidligere tysk radiostation
 Santander Airport - IATA lufthavnskode
 Somalia - tidligere kendt som Somali Democratic Republic
 Standard Dimension Ratio - indenfor rørindustri
 Special Drawing Rights - valuering se IMF
Kystklint eller -klippe

Kystklint eller kystklippe er en naturtype, der er meget varieret. De planter den rummer, afhænger dels af højden, dels af klintens stejlhed og endelig af nærheden ved havet. Ofte ses en tydelig zonedannelse op ad skrænten, fra de stejleste skråninger nærmest havet uden vegetation, kun med laver, eller med pionérvegetation af følfod m.fl., til partier med græs og urter på toppen og på mere beskyttede dele af skråningerne. På mere beskyttede lokaliteter er der gradvise overgange til mere eller mindre kystpåvirkede varianter af hede, overdrev, højstaudesamfund, krat eller skov.

Plantevækst 

Typiske planter kan – afhængig af lokale forhold – være:
 Engelskgræs (Armeria maritima)
 Firehannet hønsetarm (Cerastium diffusum)
 Havtorn (Hippophaë rhamnoides)
 Hedelyng (Calluna vulgaris)
 Hindebæger (Limonium spp.) (flere arter)
 Lægekokleare (Cochlearia officinalis)
 Rød svingel (Festuca rubra)
 Skotsk Lostilk (Ligusticum scoticum)
 Strandkamille (Matricaria maritima)
 Strandlimurt (Silene uniflora)
 Strandvejbred (Plantago maritima)
 Vild gulerod (Daucus carota)

Natura 2000 
Kystklint eller -klippe er en naturtype i Natura 2000 med betegnelsen 1230 Klinter eller klipper ved kysten. Klinter i deres meget forskellige udformninger findes mange steder i det danske kystlandskab, mens klipper næsten kun findes på Bornholm.

Se også 
 Meget tør overdrevs- eller skræntvegetation på kalkholdigt sand og Enebærkrat på heder, overdrev eller skrænter.

Litteratur 
 Danske Naturtyper i det europæiske NATURA 2000 Netværk , udg. af Skov- og Naturstyrelsen i 2000,

Eksterne henvisninger 

 1230 Klinter eller klipper ved kysten (Naturstyrelsen) via web.archive.org
 1230 Klinter eller klipper ved kysten på novana.au.dk

Naturtyper i Danmark
ISO 3166-2

ISO 3166-2 er den anden del af ISO 3166-standarden, som varetager kodningen af underinddelinger af lande.

Antal enheder 
Omkring 3700.

Format 
ISO 3166-2-koder består af to dele adskilt af en bindestreg ("-"). Den første del er ISO 3166-1-alfakode-elementet og den anden del er en til tre tegn bestående af tal og/eller bogstaver. Se eksempler i sprogkode.

Standarder
Verdens lande
2
Tjele Kommune

Tjele Kommune i Viborg Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Viborg Kommune sammen med bl.a. Bjerringbro Kommune, Fjends Kommune, Karup Kommune og Møldrup Kommune.

Tidligere kommuner 
Tjele Kommune blev dannet ved sammenlægning af følgende 5 sognekommuner:

Hertil kom et ejerlav, 15 matrikler og 5 lodder fra Lee Sogn samt 26 matrikler og 6 lodder fra Mammen Sogn, begge i Bjerringbro Kommune, som derimod fik 2 matrikler og 2 lodder fra Viskum Sogn.

Sogne 
Tjele Kommune bestod af følgende sogne:
 Bigum Sogn (Nørlyng Herred)
 Hammershøj Sogn (Sønderlyng Herred)
 Kvorning Sogn (Sønderlyng Herred)
 Lindum Sogn (Nørlyng Herred)
 Løvel Sogn (Nørlyng Herred)
 Nørre Vinge Sogn (Sønderlyng Herred)
 Pederstrup Sogn (Nørlyng Herred)
 Rødding Sogn (Nørlyng Herred)
 Tjele Sogn (Sønderlyng Herred)
 Vammen Sogn (Nørlyng Herred)
 Vejrum Sogn (Sønderlyng Herred)
 Viskum Sogn (Sønderlyng Herred)
 Vorning Sogn (Sønderlyng Herred)
 Ørum Sogn (Sønderlyng Herred)

Borgmestre

Rådhus 
Tjele Kommunes rådhus på Rådhus Alle i Ørum blev i 2010 delvis nedrevet, delvis ombygget til boliger. Og flere boliger er opført i rådhusparken.

Seværdigheder 
Tjele Kommune havde seværdighederne Tjele Langsø, Ø Bakker, Lindum Skov og Herregården Tjele (Tjele Gods). Thiele er en forældet stavemåde for Tjele. Den optræder i litteraturen, således hos Blicher, samt som familienavn.

Kommunens største arbejdsplads var Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet i landsbyen Foulum.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Viborg Kommune
Sky

Sky eller Skyer har flere betydninger:

 Sky (meteorologi) – er fortættet, synligt mængde vand i luften.
 Sky (gastronomi) (af fransk jus) – kødsaft eller pålægssky.
 Sky (psykologi) – når man er bange for eller undgår noget.
 Sky (cloudcomputing)
 Sky (musikgruppe) – en engelsk instrumentalgruppe.
 Sky plc - tværeuropæisk medievirksomhed
 Sky Radio – radiokanal i Danmark
 Team Sky – et britisk cykelhold
 Sky (film) – dansk kortfilm fra 2010 instrueret af Mikkel Sørensen
 Sky (sang) – en sang af Sonique fra 2000
 Skyer (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm fra 1994 af Pi Michael
 Skyer (film) – film af Hans-Henrik Jørgensen
Tåge

Tåge er en sky der ligger på jorden; bittesmå dråber af vand der er lette nok til at svæve omkring i luften uden at falde ned som nedbør. I meteorologien skelner man mellem tåge når sigtbarheden er mindre end en kilometer, og dis hvis sigtbarheden er bedre.

Ligesom med nedbør skabes disse dråber ved, at vanddamp i atmosfæren tvinges til at kondensere til flydende vand når luften er mættet med damp. Denne mætning kan opstå hvis luften tilføres mere vanddamp end den kan "rumme", og dertil varierer mætningspunktet med temperaturen; jo varmere luften er, desto mere vanddamp kan den indeholde. Hvis man køler en næsten mættet luftmængde ned, ender luften også med at indeholde "for meget" vanddamp i forhold til temperaturen, og vandet tvinges til at kondenseres.

Den situation kan opstå på flere forskellige måder, og man skelner således mellem forskellige typer tåge:

 Advektionståge skabes når varm luft, som er næsten mættet med fugt, føres med vinden hen over en kold jord- eller havoverflade.

 Strålingståge forekommer, hvor jordoverfladen bliver kraftigt afkølet som følge af udstråling af varme, f.eks. i klare nætter. 

 Blandingståge opstår når luftmasser med forskellig temperatur og vanddamp-indhold blandes, og blandingen ender med mere vanddamp end luften kan rumme ved den aktuelle temperatur. Den kan ses om vinteren, hvor meget kold luft kommer hen over en relativt varm vandoverflade, den såkaldte "sørøg" eller havgus.

 Orografisk tåge opstår når vinden presser en fugtig luftmasse op ad en stigning i terrænet; for eksempel en bjergside: Luften køles derved ned, og hvis mætningspunktet for vanddamp nåes, kondenseres dampen til tåge.

 Fronttåge skabes på samme måde som orografisk tåge; blot presses luften her op ad frontfladen på typisk en varmfront.

Se også 

 Mosekonens bryg
 Meteorologi
 Nedbør
 Sky (meteorologi)

Meteorologi
Vejr
Ørum

Ørum kan henvise til flere stednavne i Danmark:
 Ørum (Brønderslev Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Ørum Sogn, Brønderslev Kommune
 Ørum (Ferring Sogn) – en bebyggelse i Ferring Sogn, Lemvig Kommune
 Ørum (Hedensted Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Ørum Sogn, Hedensted Kommune
 Ørum (Norddjurs Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Ørum Sogn, Norddjurs Kommune
 Ørum (Randers Kommune) – et sogn i Ørum Sogn, Randers Kommune
 Ørum (Skive Kommune) – et sogn i Ørum Sogn, Skive Kommune
 Ørum (Thisted Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Ørum Sogn, Thisted Kommune
 Ørum (Viborg Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Ørum Sogn, Viborg Kommune

 Ørum Slot - en tidligere borg i Ørum Sogn, Thisted Kommune
Det anvendes også som mellem- eller efternavn, for eksempel
 Poul Ørum – forfatter
Kalamin

Kalamin er en zinkoxid med den kemiske formel (ZnOH)2SiO3, Stoffet forhandles ofte under navnet "zinkhvidt".

Kemiske forbindelser

sv:Galmeja
Neverwinter Nights

Neverwinter Nights, er et tredjepersons RPG computerrollespil. Neverwinter Nights er udviklet af BioWare og udgivet af daværende Infogrames (nu Atari), Det er bygget efter Dungeons & Dragons-reglerne (3. udgave) og finder sted i Forgotten Realms universet. Spillet består af en single playerdel og en multiplayerdel. Spillet blev udgivet d. 18. juni 2002.

Sammen med spillet får man et program kaldet Aurora Toolset, som man kan anvende til at designe sine egne eventyr. Spillet er kendt for sine mange fanbaserede mods. Mange af dem udspiller sig i kendte universer såsom Forgotten Realms, Dragonlance og Ringenes Herre. Mods'ene kan udspille sig som single player eller multiplayer. Toolset'et giver også mulighed for at skabe persistente multiplayer verdener (såkaldte Persistent Worlds eller PWs).

Brugerfladen i spillet giver mulighed for at gøre hvad man har lyst til og man kan opbygge sin karakter præcis som man ønsker det. Man kan vælge kun at rollespille med sin karakter, således at man rollespiller med andre personer på samme server, samtidig med at man nedkæmper monstre som kommer i vejen for én, så man får erfaring (experience). Når man har fået erfaring nok, avancerer man til et nyt niveau (level), hvilket gør ens karakter stærkere samt giver mulighed for flere angrebs-/forsvarsmuligheder. Desuden kan man anvende bedre udstyr, eksempelvis et bedre slagsværd eller en ringbrynje alt efter hvilken klasse man tilhører.

På nogle områder kan Neverwinter Nights virke som en spil med ubegrænsede muligheder, som MMORPG-spil, ved for eksempel at give mulighed for uendelige udvidelser af det mod som kører, hvilket blandt andet kan give én muligheder for at få et hus eller et slot, som kun ét individ har adgang til, eller udstyr som man selv har bygget, hvis ejeren af mod'et tillader det.

Der findes to officielle udvidelser til Neverwinter Nights, Shadows of the Undrentide og Hordes of the Underdark, der kan være nødvendige for at spille flerspillerudgaven. Serverdelen af spillet er gratis og derfor kan Neverwinter Nights som oftest spilles gratis online.

Efterfølgeren Neverwinter Nights 2 blev udgivet i Europa den 3. november 2006.

Eksterne henvisninger 
 Biowares hjemmeside om Neverwinter Nights 
 Neverwinter Vault

Computerspil fra 2002
Linux-spil
Macintosh-spil
Windows-spil
Computerrollespil
Kongevalget i 1534

Kongevalget i 1534 var en skelsættende begivenhed for hele Danmark, og det fandt sted i kirken i Rye (Gl. Rye) i 1534, hvor den jyske adel valgte hertug Christian til konge (Christian 3.). Det betød ikke blot, at Danmark efter Grevens Fejde igen fik en konge på tronen, men også, at valget af hertug Christian, der havde været statholder i hertugdømmerne, var ensbetydende med reformationens indførelse i Danmark. – Hertug Christian, der havde overværet Martin Luthers optræden på rigsdagen i Worms, var blevet ivrig protestant og havde indført reformationen i hertugdømmerne.

Hans indstilling betød, at det var vanskeligt at samle flertal for ham i rigsrådet, da de fleste adelsmænd og naturligvis bisperne hellere så en katolsk konge og derfor foretrak hans yngre broder. Blandt tilhængerne af prins Christian var rigshofmester Mogens Gøye, og han var blandt initiativtagerne til mødet den 4. juli 1534 i Rye kirke mellem de otte jyske medlemmer af rigsrådet og de fire jyske biskopper. Den menige jyske adel var også mødt op – antagelig på Gøyes initiativ, – men måtte blive udenfor kirken. Den langvarige diskussion om kongevalget fik dem efterhånden til at tabe tålmodigheden, og de trængte ind i kirken og forlangte at få at vide, hvem det var, der modsatte sig prins Christians valg. Derefter gav modstanderne i rådet endelig op. Biskop Bille, Århus, gav grædende sin underskrift på at anmode den protestantiske hertug om at blive konge. Han indså, at det betød hans eget fald.

Hertug Christian, der ellers havde været betænkelig, accepterede så valget og blev hyldet ved et møde i Horsens den 18. august 1534, hvor han erklærede, at han i lighed med sine forgængere ville underskrive en håndfæstning, dog med en nyordning af de kirkelige forhold, dvs. gennemførelse af reformationen.

Ekstern kilde/henvisninger 
 Strejf af historien set fra Midtjylland

Danmark i 1500-tallet
Begivenheder i 1534
Brændte Eg

Den brændte Eg er en eg i skovene ved Egebjerggård ved Flyvesandet i Krogsbølle Sogn, Skam Herred, Nordfyns Kommune.
Den brændte Eg er over 200 år gammel og fik sit navn, da et lyn slog ned i træet, hvorefter halvdelen døde og resten groede videre.

Se også 
 Den brændte eg er også et navn for Raunkiærseg
 Brændte Ege er desuden en avlsgård ved Orupgård.

Navngivne træer i Danmark
Nordfyns Kommunes geografi
Drottningholm Slot

Drottningholm Slot () er et svensk lystslot fra ca. 1750 på Lovön i Mälaren ved Stockholm. Det har været den kongelige regents private residens fra 1981.

Den svenske regents officielle residens er Stockholm Slot.

Galleri

Se også 
 Slotte

Eksterne henvisninger 

Slotte i Sverige
Residensslotte
Verdensarvsområder i Sverige
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Stockholms län
OWL Guide

Guide blev udviklet af Peter Brown ved University of Kent i 1982 til brug under UNIX.

I 1984 dannedes Office Workstations Ltd. (OWL) med henblik på kommerciel udvikling af Guide og i september 1986 blev Guide et af verdens første almindeligt tilgængelige hypertekstsystem. Denne version til brug på Apple Macintosh-maskiner blev fulgt af en Microsoft Windows udgave i 1987.

Efter udsendelsen af verison 2.0 blev OWL International Ltd købt af Matsuhita Electric Industrial Corporation og fra 1992 skete udviklingen hos InfoAccess Inc.

Guide understøttede både PCX og TIFF grafik, video og videodiske.

Guide betragtes på linje med FrameMaker som et dokumentbaseret system med fokus på redigering af et enkelt dokument, i modsætning til kortbaserede systemer som f.eks. Hypercard og Toolbook eller de windowsbaserede systemer som f.eks. SmarText, Intermedia og Knowledge Pro.

Systemudvikling

Hypertekst