Pattedyr

Pattedyr (latin: Mammalia)  er en klasse af hvirveldyr, der er kendetegnet ved at have følgende egenskaber: mælkekirtler (yver eller patter), som deres unger får mælk fra, en neokortex (en del af hjernen), pels eller hår og tre øreknogler (hammeren, ambolten og stigbøjlen). Disse egenskaber afskiller dem fra krybdyr og fugle, som de skilte sig fra i slutningen af trias for 201-227 millioner år siden. Der findes omkring 5.400 arter af pattedyr. De tre største ordner i klassen pattedyr er gnavere, flagermus og spidsmus. De tre følgende ordner er primater (mennesker og aber), Cetartiodactyla (klovdyr og hvaler) og Carnivora (fx kat, hund, sæl og panda).

Inden for kladistik bliver patterdyr klassificeret som varmblodede amnioter. Det er den eneste nulevende dyregruppe, der stammer fra synapsiderne. Dimetrodon var en slægt af synapsiderne, der var nærmere beslægtet med pattedyr end med reptiler. Siden masseudslettelsen af dinosaurerne for 66 millioner år siden har pattedyr været den dominerende dyregruppe blandt landlevende dyr.

Pattedyr havde oprindeligt fire ben, som de brugte til at gå på landjorden med, men for nogle pattedyr er de tilpasset livet i havet, i luften, under jorden eller til at gå på to ben. Pattedyr spænder i størrelse fra humlebiflagermusen, der er 3-4 centimeter lang, til blåhvalen, jordens største dyr, der er 30 meter lang. Den forventede levealder for pattedyr varierer meget fra spidsmus, der kan blive to år, til grønlandshval, der kan bliver over 200 år gammel. Alle pattedyr føder levende unger bortset fra de fem arter af kloakdyr, der er æglæggende pattedyr. Der er tre undergrupper af pattedyr: placentale pattedyr, pungdyr og kloakdyr, hvoraf den første undergruppe har langt de fleste arter. Hos placentale pattedyr bæres fosteret i livmoderen af moren. Ungen får næring via en moderkage (placenta), indtil det fødes levende som en fuldtudviklet unge.

Fællestræk 
Særlig karakteristisk er mælkekirtlerne, der er omdannede svedkirtler. Disse kirtler producerer den mælk, som ernærer ungerne i deres første levetid. Desuden findes i øret tre øreknogler, der overfører vibrationerne fra trommehinden til det indre øre, og hver underkæbehalvdel består af en enkelt knogle.

Hår 
Karakteristisk for pattedyrene er, at de er beklædt med hår. De sidder enkeltvis i hårsække, der er dybe indposninger i huden. Hårene består af forhornede, døde overhudsceller.

Hos mange pattedyr skelner man mellem dækhår og uldhår. Dækhårene er kraftige, grove hår, der danner pelsens yderste lag. Uldhårene er tynde, bløde hår i bunden af pelsen. Dækhårene beskytter uldhårene og giver pelsen sin farve. Uldhårene virker varmeisolerende. Varbørsterne er lange, stive hår på dyrets snude. Deres hårsække er forsynet med særligt mange blodkar og nerver, så enhver berøring kan registreres. Lignende følehår findes ofte på andre dele af kroppen.

Med mellemrum afkastes hårene og erstattes af nye. Denne fældning foregår hos nogle pattedyr jævnt over tid, men oftest sker den i en kortere periode, typisk en gang om året.

Tænder 
Antallet af tænder er som regel ret lille og karakteristisk for den enkelte art. De sidder i tandhuler og består af tandben, der på kronen er omgivet af emalje. Normalt har tænderne en afsluttet vækst, men eksempelvis gnavernes fortænder er rodåbne, det vil sige at de mangler en egentlig rod og fortsætter væksten hele livet. Man skelner mellem fortænder, hjørnetænder og kindtænder. Som regel er fortænderne mejselformede, hjørnetænderne kegleformede og kindtænderne enten forsynet med spidser eller knuder. eller emaljen kan danne dybe folder.

Et tandskifte finder sted hos de fleste pattedyr. De unge dyr har tænder, der på et tidspunkt falder ud og erstattes af nye. Det første tandsæt, mælketænderne, består i hver kæbehalvdel højst af tre fortænder, en hjørnetand og fire kindtænder. Det blivende tandsæt kan have op til syv kindtænder. Kindtænderne, der erstatter mælketænderne, kaldes for kindtænder eller præmolarer, hvorimod bagkindtænderne, molarerne, ingen forgængere har haft i mælketandsættet.

Traditionel klassifikation 
Pattedyrene opdeles traditionelt i tre store underklasser:

 Kloakdyr (Prototheria), som lægger æg.
 Pungdyr (Metatheria), som bærer deres uudviklede unge i en pung.
 Placentale pattedyr (Eutheria), som føder fuldt udviklede unger.

Den største gruppe, de Placentale pattedyr, opdeles traditionelt i følgende ordener:
 Gumlere (Xenarthra): dovendyr, myreslugere, bæltedyr...
 Ægte insektædere (Eulipotyphla): spidsmus, pindsvin, muldvarpe...
 Elefantspidsmus eller Springspidsmus (Macroscelidea).
 Gnavere (Rodentia): mus, hamstere, hulepindsvin, bævere...
 Haredyr (Lagomorpha): kanin, hare...
 Skældyr (Pholidota).
 Rovdyr (Carnivora): hunde, katte, bjørne, mårdyr, sæler...
 Flagermus (Chiroptera).
 Træspidsmus (Scandentia).
 Primater (Primates) lemurer, mennesket, menneskeaber.
 Kaguanger (Dermoptera).
 Jordsvin (Tubulidentata), familie Orycteropodidae.
 Hvaler (Cetacea): blåhval, kaskelothval, spækhugger, delfin.
 Parrettåede hovdyr (Artiodactyla): kvæg, ged, hjorte, antilope, kamel, flodhest, svin, giraf...
 Uparrettåede hovdyr (Perissodactyla) heste, næsehorn, tapirer...
 Søkøer (Sirenia): søko, dugong...
 Klippegrævlinge (Hyracoidea).
 Snabeldyr (Proboscidea): elefanter...

Systematik baseret på McKenna & Bell 1997 
Et eksempel på en alternativ klassificering, baseret på kladistiske principper, er KcKenna og Bell (1997), der bl.a. danner baggrund for klassificeringen i Systema Naturae 2000.

Mammaliaformes
 Klasse Pattedyr Mammalia
 Underklasse Prototheria (omfatter her kloakdyr Monotremata som her er delt over):
 Orden Platypoda (Myrepindsvin)
 Orden Tachyglossa (Næbdyr)
 Underklasse Theriiformes, Infraklasse Holotheria, Overlegion Trechnotheria, Legion Cladotheria, Underlegion Zatheria, Infralegion Tribosphenida, Overkohort Theria
 Kohort Pungdyr Marsupialia (tidl. Metatheria) (pungrotter, inkaspidsmus, pungrovdyr, tasmanske djævel, punggrævlinger, pungmuldvarpe, koala, vombatter, kænguru, wallaby, opossum...).
 Kohort Placentale pattedyr (Placentalia)
 Magnorden Gumlere Xenarthra tidl. Edentata (dovendyr, Bæltedyr, myresluger...)
 Magnorden Epitheria, Overorden Preptotheria
 Grandorden Anagalida
 Mirorden Elefantspidsmus Macroscelidea
 Mirorden Duplicidentata, Haredyr Støttetandede Lagomorpha (hare, vildkanin, kanin, pika...)
 Mirorden Simplicidentata, Orden Gnaver Rodentia
 Grandorden Ferae
 Orden Cimolesta
 Underorden Skældyr Pholidota
 Orden Rovdyr Carnivora (hund, katte, leopard, bjørne, væseler, lækat, zobel...)
 Grandorden Lipotyphla (tidl. Eulipotyphla Insektædere Insectivora)
 Orden Chrysochloridea, familie Guldmuldvarpe Chrysochloridae
 Orden Erinaceomorpha
 Overfamilie Erinaceoidea (pindsvin...)
 Overfamilie Muldvarpe Talpoidea (muldvarp...)
 Orden Soricomorpha
 Overfamilie Soricoidea
 Spidsmus Soricidae (almindelig spidsmus, spidsmus...)
 Overfamilie Børstesvin Tenrecoidea
 Grandorden Archonta
 Orden Flagermus Chiroptera (flyvende hund, humlebiflagermus...)
 Orden Primater Primates (lemur, bonobo, chimpanse, gibbon, gorilla, makier, menneske, orangutang, silkeabe)
 Orden Træspidsmus Scandentia
 Grandorden Hovdyr Hovdyrene Ungulata
 Orden Tubulidentata, Orycteropodidae, Jordsvin
 Mirorden Eparctocyona
 Orden Cete, Underorden Hvaler Cetacea (blåhval, gråhval, kaskelothval, marsvin (hval), narhval, spækhugger, spermacethval, delfin, hectors delfin)
 Orden Parrettåede hovdyr Artiodactyla (antilope, dromedar, flodhest, får, ged, giraf, kamel, kvæg, moskusokse, bisonokse, rensdyr...)
 Mirorden Altungulata
 Orden Uparrettåede hovdyr Perissodactyla (hest, zebra, æsel, tapir, skaberaktapir, næsehorn)
 Orden Uranotheria, Underorden Tethytheria
 Infraorden Søkøer Sirenia (manata, dugong, søko...)
 Infraorden Behemota, Snabeldyr Proboscidea (mammut, elefant, afrikansk elefant, indisk elefant, asiatisk elefant)

Fylogenetisk klassifikation af de placentale pattedyr 
Molekylærgenetiske studier af DNA har ændret det traditionelle syn på slægtskabet mellem pattedyrfamilierne. Slægtskabstræer baseret på molekylærgenetiske data beskriver tre hovedgrupper eller linjer i placentale pattedyr: Afrotheria, Xenarthra og Boreoeutheria, der blev adskilt i kridttiden.

Slægtskabet mellem de tre hovedgrupper er omdiskuteret og der er således tre mulige hypoteser for hvilken af de tre grupper, der er den basale.

Tidspunktet for adskillelsen af de tre grupper anføres til mellem 105 og 120 millioner år siden, afhængigt af hvilken type DNA der er analyseret (f.eks. kerne-DNA og mitokondriel DNA) og forskellig tolkning af paleogeografiske data.

Nedenfor er angivet kladogrammet baseret på Tarver et al. (2016)

Gruppe I: Overorden Afrotheria

 Clade Afroinsectiphilia
Macroscelidea: elefantspidsmus (Afrika)
Afrosoricida: Børstesvin og guldmuldvarpe(Afrika)
Tubulidentata: Jordsvin (Afrika syd for Sahara)
 Clade Paenungulata
 Order Hyracoidea: Klippegrævlinger (Afrika, Mellemøsten)
 Order Proboscidea: elefanter (Afrika, Sydøstasien)
 Order Sirenia: Søkøer (tropiske kosmopolitter)
Group II: Superorder Xenarthra (Gumlere)
 Order Pilosa: Dovendyr og myreslugere (Centralamerika)
 Order Cingulata: Bæltedyr (Amerika)
Group III: Magnaorder Boreoeutheria
 Superorder: Euarchontoglires (Supraprimates)
 Grandorder Euarchonta
 Order Scandentia: træspidsmus (Sydøstasien).
 Order Dermoptera: Kaguanger (Sydøstasien)
 Order Primates: Primater (kosmopolitter)
 Grandorder Glires
 Order Lagomorpha: Harer, kaniner og pibeharer (Eurasien, Afrika, Amerika)
 Order Rodentia: Gnavere (kosmopolitter)
 Superorder: Laurasiatheria
 Order Eulipotyphla: Spidsmus, pindsvin, muldvarpe, solenodont
 Clade Scrotifera
 Order Chiroptera: Flagermus (kosmopolitter)
 Clade Fereuungulata
 Clade Ferae
 Order Pholidota: Skældyr (Afrika, Sydøstasien)
 Order Carnivora: Rovdyr (kosmopolitter)
 Clade Euungulata
 Order Cetartiodactyla: hvaler, parrettåede hovdyr
 Order Perissodactyla: uparrettåede hovdyr

Se også 
 Havpattedyr
 Danmarks pattedyr

Kilder

Eksterne henvisninger 

 , 
 December 30, 2021, scitechdaily.com: New Insights Into the Timeline of Mammal Evolution With Precisely Dated Evolutionary Trees