3 ноември

3 ноември е 307-ият ден в годината според григорианския календар (308-и през високосна). Остават 58 дни до края на годината.

Събития 
 1493 г. – По време на второто си плаване до Америка Христофор Колумб открива остров Доминика.
 1839 г. – В Цариград е провъзгласен „Гюлханският хатишериф“.
 1867 г. – Отрядите на Джузепе Гарибалди губят от френската армия Битката при Ментана и не успяват да свалят Временното правителство на папата в Рим (то пада три години по-късно).
 1887 г. – Основан е португалският футболен отбор Академика от град Коимбра.
 1903 г. – С подкрепата на САЩ Панама обявява независимост от Колумбия.
 1912 г. – Балканската война: Турция се обръща към Великите сили с молба те да посредничат за преустановяването на военните действия.
 1916 г. – Катар попада под британска протекция.
 1918 г. – Полша обявява независимост от Русия.
 1918 г. – Австро-Унгария напуска Тройния съюз.
 1943 г. – Холокост: В концентрационния лагер Майданек (на територията на Полша) по време на Празника на земята (Erntefest) са разстреляни 18 400 евреи.
 1957 г. – СССР изстрелва космическия кораб Спутник-2, на борда на който се намира кучето Лайка, първото живо същество от Земята, което излиза в орбита.
 1961 г. – Бирманецът У Тан е избран за изпълняващ длъжността генерален секретар на ООН.
 1964 г. – Линдън Джонсън е избран за президент на САЩ.
 1966 г. – Ураган в Бенгалския залив отнема живота на около 1000 души.
 1970 г. – Парламентът на Чили избира за президент социалиста Салвадор Алиенде.
 1973 г. – Програма Маринър: НАСА изстрелва Маринър 10 към Меркурий и на 29 март 1974, той става първият космически апарат, който достига планетата.
 1978 г. – Доминика става независима от Великобритания държава в чест на годишнината от откриването ѝ.
 1986 г. – Федерални щати Микронезия придобиват независимост от САЩ.
 1988 г. – По инициатива на Желю Желев софийски интелектуалци създават Клуб за подкрепа на гласността и преустройството.
 1989 г. – ПК Екогласност внася в Народното събрание подписка срещу проекта „Рила-Места“, след шествие по улиците на София, което е първа масова демонстрация срещу комунистическата власт в България.
 1992 г. – Демократът Бил Клинтън побеждава републиканеца Джордж Х. У. Буш и независимия кандидат Рос Перо, и е избран за президент на САЩ.
 2004 г. – Ясер Арафат изпада в постепенно задълбочаваща се кома; умира на 11 ноември.

Родени 

 39 г. – Марк Аней Лукан, римски поет († 65 г.)
 1500 г. – Бенвенуто Челини, италиански скулптор и ювелир († 1571 г.)
 1560 г. – Анибале Карачи, италиански художник († 1609 г.)
 1604 г. – Осман II, султан на Османската империя († 1622 г.)
 1618 г. – Аурангзеб, шести император на моголите († 1707 г.)
 1718 г. – Джон Монтагю, британски политик († 1792 г.)
 1749 г. – Даниъл Ръдърфорд, шотландски физик и химик († 1819 г.)
 1801 г. – Винченцо Белини, италиански композитор († 1835 г.)
 1852 г. – Мейджи, 122-рият император на Япония († 1912 г.)
 1855 г. – Степан Юринич, български учен зоолог († 1947 г.)
 1860 г. – Фредерик Октавиус Пикард-Кеймбридж, английски арахнолог, илюстратор, натуралист († 1905 г.)
 1869 г. – Васил Златаров, основател и пръв командир на въздухоплаването в България († 1932 г.)
 1872 г. – Михаил Ганчев, български военен деец († 1931 г.)
 1885 г. – Николай Аничков, руски патоморфолог († 1964 г.)
 1893 г. – Алекси Квартирников, български инженер († 1977 г.)
 1893 г. – Едуард Адълберт Дойзи, американски биохимик, Нобелов лауреат през 1943 г. († 1986 г.)
 1895 г. – Едуард Багрицки, руски поет († 1934 г.)
 1900 г. – Адолф Даслер, немски предприемач († 1978 г.)
 1901 г. – Андре Малро, френски писател († 1976 г.)
 1901 г. – Леополд III, крал на Белгия († 1983 г.)
 1921 г. – Чарлс Бронсън, американски актьор († 2003 г.)
 1922 г. – Георги Свежин, български поет († 2001 г.)
 1925 г. – Дитер Велерсхоф, немски писател († 2018 г.)
 1926 г. – Валдас Адамкус, президент на Литва
 1926 г. – Никола Ковачев, български режисьор († 2005 г.)
 1931 г. – Моника Вити, италианска актриса († 2022 г.)
 1933 г. – Амартя Сен, индийски икономист, Нобелов лауреат
 1935 г. – Георги Мишев, български писател и сценарист
 1936 г. – Рой Емерсън, австралийски тенисист
 1939 г. – Налатамби Наваратнараджа, дипломат на Шри Ланка
 1944 г. – Надежда Захариева, българска поетеса
 1945 г. – Герд Мюлер, германски футболист († 2021 г.)
 1945 г. – Ник Симпър, британски баскитарист
 1954 г. – Кевин Чилтън, американски астронавт
 1957 г. – Веселин Методиев, български политик
 1957 г. – Долф Лундгрен, шведски актьор
 1965 г. – Борислав Гидиков, български щангист
 1967 г. – Стивън Уилсън, английски музикант
 1966 г. – Лилия Абаджиева, български режисьор
 1969 г. – Робърт Майлс, италиански DJ
 1973 г. – Таня Боева, българска поп и попфолк певица
 1979 г. – Пабло Аймар, аржентински футболист
 1982 г. – Евгений Плюшченко, руски фигурист
 1982 г. – Искра Донова, българска актриса
 1983 г. – Фининьо, бразилски футболист
 1988 г. – Ангъс Макларън, австралийски актьор

Починали 

 361 г. – Констанций II, римски император (* 317 г.)
 644 г. – Омар I, арабски халиф (* ок. 591)
 1254 г. – Йоан III Дука Ватаций, император на Никейската империя (ок. 1192)
 1766 г. – Томас Абт, германски философ (* 1738 г.)
 1885 г. – Костадин Халачев, български военен деец (* 1861 г.)
 1903 г. – Киряк Цанков, български революционер и дипломат (* ок. 1847 г.)
 1914 г. – Георг Тракл, австрийски поет и драматург (* 1887 г.)
 1918 г. – Александър Ляпунов, руски математик (* 1857 г.)
 1919 г. – Масатаке Тераучи, Министър-председател на Япония (* 1852 г.)
 1920 г. – Георги Янков, български военен деец (* 1859 г.)
 1950 г. – Куниаки Коисо, Министър-председател на Япония (* 1880 г.)
 1954 г. – Анри Матис, френски художник и график (* 1869 г.)
 1957 г. – Тодор Радев, български военен деец и политик (* 1887 г.)
 1959 г. – Андрей Протич, български изкуствовед (* 1875 г.)
 1970 г. – Петър II, крал на Югославия (* 1923 г.)
 1971 г. – Янина Поражинска, полска писателка, поетеса и преводачка (* 1888 г.)
 1981 г. – Едвард Коцбек, словенски поет, писател и публицист (* 1904 г.)
 1996 г. – Абдула Чатлъ, турски националист и неофашист (* 1956 г.)
 1996 г. – Жан-Бедел Бокаса, император на Централноафриканска република (* 1921 г.)
 1998 г. – Боб Кейн, американски аниматор (* 1915 г.)
 2005 г. – Маргарита Дупаринова, българска актриса (* 1921 г.)
 2006 г. – Алберто Спенсър, еквадорски футболист (* 1937 г.)
 2006 г. – Александър Караиванов, български аграрен учен (* 1925 г.)
 2007 г. – Александър Дедюшко, актьор (* 1962 г.)
 2010 г. – Виктор Черномирдин, руски политик (* 1938 г.)
 2014 г. – Димитър Коклин, български художник-гримьор (* 1938 г.)

Празници 
 Православна църква  – почита св. Пимен Зографски, покровител на българските художници, иконописци и реставратори
 Католическа църква – Ден на Свети Хуберт, патрон на ловците
 Световен ден на мъжете (първоначално възниква през 1999 г. в Тринидад и Тобаго; подкрепен е от ООН)
 България – Професионален празник на главната инспекция по труда – На този ден през 1907 г., с указ на княз Фердинанд I, е обнародван Закон за инспектората по труда. С този държавнически акт се поставя основата на институцията Инспекция по труда в България
 България – Ден на българския художник – Отбелязва се от 3 ноември 1993 г. в деня на църковния празник на св. Пимен Зографски, обявен за покровител на българските художници. Празнува се от българските художници, иконописци и реставратори
 Доминика – Ден на независимостта (1978 г., от Великобритания, национален празник)
 Малдиви – Ден на победата
 Микронезия – Ден на независимостта (1986 г., от САЩ)
 Панама – Ден на независимостта (1903 г., от Колумбия, национален празник)
 Япония – Ден на културата (Bunka-no Hi)

B03