alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Chordater

Chordater eller rygstrengsdyr (Chordata) er en række af dyrene, der indeholder hvirveldyrene og to mindre grupper, trævlemunde og sækdyr, der repræsenterer efterkommere af de tidligst kendte chordater. Chordater er kendetegnet ved blandt andet en en ægte hale (hale, der sidder bagved anus), en dorsal nervestreng (rygmarven) og en rygstreng. Rygstrengen er hos trævlemunde og sækdyr, alene lavet af brusk og udgør det afstivende element ned gennem hele kroppen (hos sækdyr kun i larvestadiet). Hos de egentlige hvirveldyr (vertebrata) findes rygstrengen kun tidligt i fosterstadiet, hvor den senere erstattes af de egentlige ryghvirvler.

Den klassiske systematiske inddeling er:

Række: Chordata 
 Underrække: Cephalochordata (Trævlemunde)
 Underrække: Urochordata Sækdyr
 Klasse: Ascidiacea (Søpunge)
 Klasse: Thaliacea
 Klasse: Appendicularia
 Underrække: Vertebrata (Hvirveldyr)
 Klasse: Agnatha (Kæbeløse hvirveldyr, såsom slimål og lampretter)
 Klasse: Chondrichthyes (Bruskfisk)
 Klasse: Osteichthyes (Benfisk)
 Klasse: Amphibia (Padder)
 Klasse: Reptilia (Krybdyr)
 Klasse: Aves (Fugle)
 Klasse: Mammalia (Pattedyr)

Krybdyr er ikke en veldefineret gruppe, da den er parafyletisk, idet krokodiller (og dinosaurer) er nærmere beslægtet med fugle end med de øvrige grupper af krybdyr (skildpadder, slanger og øgler).

Fylogenetiske slægstskab mellem de nulevende grupper af chordater.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Tree of Life web project: Vertebrata, Animals with backbones 
 24 July, 2004, BBC News: World's tiniest fish identified Citat: "...The smallest, lightest animal with a backbone has been described for the first time, by scientists in the US. The miniscule fish, called a stout infantfish [Schindleria brevipinguis], is only about 7mm..."
Bjørne

Bjørne (Ursidae) er i ordenen rovdyr og er en familie af pattedyr. Bjørne kan findes på alle kontinenter med undtagelse af Australien, dog primært på den nordlige halvkugle. I Afrika er de alene kendt fra Atlasbjergene i Marokko, hvor de dog nu er uddøde. 

Bjørne vejer fra 300 til 800 kg og er typisk brune, sorte eller hvide.

Systematik
Bjørnefamilien indeholder 8 nulevende arter, samt en art, hulebjørn, der uddøde under sidste istid, for ca. 24.000 år siden. 

Underfamilie Ailuripodinae

 Panda (Ailuropoda melanoleuca)
Underfamilie Tremarctinae

 Brillebjørn (Tremarctos ornatus)
Underfamilie Ursinae

 Malajbjørn (Helarctos malayanus)
 Læbebjørn (Melursus ursinus)
 Sort bjørn (Ursus americanus)
 Brun bjørn (Ursus arctos)
 Isbjørn (Ursus maritimus) 
 Kravebjørn (Ursus thibetanus)
 Hulebjørn (Ursus spelaeus), uddød.

Rød panda er ikke nært beslægtet med kæmpepandaen, men er tættere i familie med mårdyrene (Mustelidae).

Slægtskab

Slægtskabet (fylogenien) mellem de nulevende arter af bjørne er vist nedenfor, baseret på mitochondrie DNA sekvenser (Yu et al. 2007). Kæmpepanda og brillebjørn er de ældste arter. Brun bjørn og isbjørn er nært beslægtet og isbjørn betragtes af nogle som en underart af brun bjørn

Se også 
 Store Bjørn og Lille Bjørn – stjernebilleder.

Referencer
Kravebjørn

Kravebjørnen (Ursus thibetanus), der også kaldes himalayabjørnen, lever primært i de våde skove i det sydlige Asien, inklusive Pakistan, Afghanistan, Indien og Kina, og også længere mod nord i Rusland, Korea, Japan og på Taiwan. Arten indeholder 7 til 8 underarter. 

Kravebjørnen ligner den amerikanske sortbjørn med sin sorte farve, runde hoved og store ører som sidder langt fra hinanden. Hannen og hunnen er væsentlig forskellige i størrelse. Hannen vejer fra 50-115 kilogram og hunnen vejer 65-90 kilogram. Kravebjørnen har korte kløer på 4-5 centimeter, men kan alligevel godt klatre i træer. Den har en tyk manke af pels, som ligner læbebjørnens. Dens bryst er markeret med et halvmåneformet område af cremefarvet pels, og den samme farve kan ses omkring dens læber og kind.

Kravebjørnen spiser mest kød, men også termitter, biller, larver, honning, frugt, nødder, græs, bær og krydderurter står på menuen. Når fødekilderne er mangelfulde, som i Japan, er bjørnen planteædende. Jagten foregår primært om natten.

Bjørnen er en god svømmer. 

Af naturlige fjender har bjørnen tigre, ulve og mennesket.

Referencer 

Bjørne
Asiens fauna
Tekstilbanan

Tekstil-Banan (Musa textilis) eller Abacá er en staude med en stiv, opret vækst. Frugten er grågrøn og formet som en banan, men den er uspiselig og fyldt med sorte frø. Fibrene fra bladstilkene anvendes til blandt andet tovværk.

Beskrivelse 
Når Tekstil-Banan er udvokset, består ”stammen” af 12-35 bladstilke i forskellige grader af udvikling. Disse bladstilke  er formet som overlappende bladskeder, der tilsammen danner en stiv, 20-60 cm tyk, stængelagtig stamme, som kan være 2,5-6 m lang. Bladstilkene er lysegrønne og vokser ud fra en løs, central kerne, der begynder i rodstokken, og som danner den egentlige stængel. 

Bladene ligner bananplantens blade, men er mere oprette og smalle. De er også mere mørkegrønne og har en mere tydelig spids. Tilvæksten af blade fortsætter, indtil blomsterknoppen begynder at dannes. På det tidspunkt opstår det blomstrende aks. Blomsterne sidder i klynger, der støttes af et hindeagtigt højblad. De første højblade støtter ægte blomster og er større og mere iøjnefaldende end de senere, som støtter uægte blomster. De sidste højblade sidder så tæt, at der dannes en kogleagtig stand. Frugten er grågrøn og formet som en banan, men den er uspiselig og fyldt med sorte frø.

Rodnettet består af jordstænglen og en stor tot af trævlede rødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 6, 00 x 4,00 m (600 x 400 cm/år).

Hjemsted 
Arten hører hjemme på Filippinerne og Borneo. Her vokser den på vulkansk jord i regnskovsagtige plantesamfund.

På Mayonvulkanen i Bicolregionen, Filippinerne, vokser den sammen med f.eks. Artocarpus heterophyllus (Jackfruit), Bambus-arter, Canarium ovatum (Pilinøddetræ), Diplazium esculentum (Pako-bregne), Dipterocarpus grandiflorus, Ficus benghalensis (Banyan), Hopea plagata, Kanel (Cinnamomum zeylanicum), Kryddernellike (Eugenia caryophyllata), Orkidé-arter, Palme-arter, Pterocarpus indicus og Sort Peber (Piper nigrum).

Anvendelse 
Fibrene fra bladstilkene anvendes under navnet "Manilahamp" til tovværk, papir og tekstiler.

Noter 

Nytteplanter
Fiberplanter
Banan-slægten
Abaddon

Abaddon (hebraisk: fordærve, ødelægge, gr. abaton: afgrunden; kaldtes også Apoleia, eller Apollyon (græsk: "ødelægger")) er i Det Gamle Testamente et digterisk navn for et underjordisk dødsrige: ødelæggelsens, udslettelsens og undergangens sted. De døde ånder boede her; Scheol; efter Rabbinerne betegnelse for det nederste rum i helvede. 

I Johannes Åbenbaring 9, 11 er Abaddon brugt personificeret (som Hades 6, 8) om dødsrigets ødelæggende engel, fyrste over de dæmoniske græshopper. I Johannes Ewalds Adam og Ewa optræder Abaddon som en af de onde ånder. 

Udspringer sansynligvis af den græske gud Apollon, der som solgud steg ned i underverdenen hver nat, og derfor også blev betragtet som "afgrundens ånd". Denne mytologi har sin parallel i den egyptiske sol- og underverdensgud Ra.

Eksterne kilder/henvisninger 

Salmonsens konversationsleksikon

Bibelen
Engle
Satan
Abandon

Abandon af fransk abandon = "forladen", "opgivelse". I søretten bruges ordet almindeligt, når man vil udtrykke den ret, der næsten overalt gives ejeren af skib eller ladning til at afstå (abandonnere) den til en anden og derved opnå visse fordele eller slippe for visse forpligtelser over for denne. 

Først kan nævnes den ret til abandon, som ejeren af forsikret skib eller ladning har over for forsikreren (abandon kaldes i denne betydning for "délaissement" i fransk søret). I almindelighed må en forsikret for at få forsikringssummen udbetalt føre fuldt bevis for, at tingen er gået tabt. I visse tilfælde, hvor et sådant bevis er umuligt, nøjes man med en stor sandsynlighed. Fra gammel tid er der således givet ejeren krav på hele forsikringssummen, når skibet er forsvundet. Dvs. at det har været så længe borte uden efterretninger, at der er overvejende sandsynlighed for, at det er gået tabt. 

Selvfølgelig bør retten til forsikringssummen ved abandon gøres afhængig af, at forsikreren nyder godt af det forsikredes mulige redning. Derfor skal den forsikrede inden en vis frist afgive en ubetinget og uigenkaldelig erklæring om, at han vil afstå sin ejendom til forsikreren imod at få summen udbetalt, og ejendomsretten går da over til forsikringsselskabet, når beløbet er betalt. 

Sølovenes giver endvidere mulighed for abandon, når skibet ved stranding eller anden søulykke er blevet så beskadiget, at dets istandsættelse er umulig eller ikke kan betale sig, og dernæst når tingen ganske vist består endnu, men ejerens udsigt til at få den igen er væsentlig forringet, idet skib eller ladning er taget af sørøvere, tilbageholdt af offentlige myndigheder, eller skibet er forladt af besætningen. 

Langt vigtigere er reglerne her om abandon af skib. I almindelighed kan rederen frigøre sig for de forpligtelser, der er opstået under skibsfarten ved at abandonnere skibsformuen (dvs. det enkelte skib med tilbehør og fragt) til de berettigede.

Om abandon i folkeretlig forstand se Kontrabande.

Retsvidenskab
Åben by

En åben by er ifølge Haagkonventionen af 1907 er by, der er erklæret "åben", hvorved forstås, at byen i tilfælde af en ventet angreb ikke forsvarer sig, men erklærer, at den er åben for besættelse uden kamp. Ifølge Haagkonventionen må en åben by ikke udsættes for et militært angreb. Dette følger også af Genevekonventionens protokol 1 fra 1977.

Åben by er erklæret flere gange under krig. Eksempler på byer, der er blevet erklæret for åben by er:

 Paris i 1940, den franske regering forlod byen, da det var åbenbart, at tyskerne ville indtage den.
 Oslo i 1940.
 Manila i 1942, den amerikanske militære ledelse vurderede, at byen havde mistet sin strategiske betydning.
 Rom i 1944, de tyske styrker trak sig ud, da de ikke ønskede at skade byen ved kamphandlinger. Rosselinis film fra 1945 har titlen Rom, åben by

Referencer 

Krig
Folkeret
Skandinavisk brunbjørn

Den skandinaviske brunbjørn er en underart af den brune bjørn. Underarten har været stærkt udryddelsestruet, men der findes nu en bestand på cirka 1.100 dyr i det allernordligste Sverige, samt i grænseområderne mellem Sverige og Norge. Mere specifikt i Hedmark og Dalarna.

Den skandinaviske brunbjørn lever især af græs og blade i løbet af sommeren. I sensommeren går den primært over til en kost på vilde bær.

Bjørnen er fredet, men en begrænset og stærkt kontrolleret jagt på cirka 30-40 dyr gennemføres hvert år.

Hannen vejer cirka 400 kilogram. Hunnen det halve.

I Danmark kan bjørnen blandt andet ses i Skandinavisk Dyrepark på Djursland.

Bjørne
Søgemaskine

En søgemaskine er en applikation til at hjælpe en bruger med at finde information. Det kan f.eks. være at finde filer med bestemte data (f.eks. ord), gemt i en computers hukommelse, for eksempel via World Wide Web (kaldes så en websøgemaskine). Ofte bruges søgemaskine fejlagtigt om linkkataloger eller Netguider.

Websøgemaskiner 
De største og mest brugte websøgemaskiner i dag er Google, Baidu, Yahoo! og Bing[3] der alle har indekseret flere milliarder sider, men der er stadig mange sider de ikke kender.

Der findes en række andre søgemaskiner, hvoraf visse tidligere var meget udbredte. Sådanne søgemaskiner er bl.a. AltaVista, Lycos, WebCrawler, HotBot, Excite, Infoseek, Inktomi, Picsearch, Yooci og AllTheWeb. 

Visse websøgemaskiner har specialiseret sig inden for visse områder. F.eks. FetishRobot, der søger pornosider og Rejseoversigten (Så som Momondo og Travelmarket), der søger rejsesider og ønsker man en mere matematisk eller kemisk tilgang til ens søgeresultater kan man bruge Wolfram Alpha. Her kan du slå matematiske formler op, kemiske sammensætninger eller gå i dybten med et lands informationer.

Udover traditionelle søgemaskiner er der en stor stigning i anvendelse af erhvervsrelaterede søgemaskiner, hvor man kan finde informationer om firmaer, produkter og serviceydelser. Her kan bl.a. nævnes Business.com, Kompass.com, Masterseek og BusinessGlobe.com.

Den nyeste trend er søgemaskiner der beskytter privatlivets fred, dvs. de sporer dig ikke ligesom Google og mange andre søgemaskiner. Den hurtigst voksende søgemaskine i 2015[1] [2] var derfor ikke Google, Yahoo eller Bing, men i stedet DuckDuckGo, som netop er en søgemaskine der ikke sporer dig.

Udover det findes der også menneske redigerede websøgemaskiner/kataloger, så som Open Directory Project.

Se også 
 Netguide
 Linkkatalog

Kilde 
 ^DuckDuckGo Direct queries per day 2011-2016 
 ^ "Desktop Search Engine Market Share". NetMarketShare.

 
Internetbegreber
World Wide Web
Biblioteks- og informationsvidenskab
Hypertekst

Et hypertekst-system er en mængde information (tekst, billeder) organiseret således at et emne i systemet direkte henviser (gennem såkaldte hyperlinks) til andre emner i systemet. Dette tillader læseren frit at navigere, samt flere samtidige forfattere og udvisker dermed skellet mellem læser og forfatter. Det mest velkendte hypertekst-system er World Wide Web, og herunder er Wikipedia et glimrende eksempel.

Hypertekstkonceptet blev udtænkt af præsident Roosevelts videnskabelige rådgiver Vannevar Bush. Han forestillede sig og beskrev i 1945 et informationshåndteringssystem, der kunne indeholde både tekst, billeder, tegninger og noter. Systemet, der blev kaldt Memex (Memory Extender) skulle tillade at der blev bladret i al den tilgængelige information og at der kunne etableres link mellem to vilkårlige punkter i informationen. Udover muligheden for at etablere link, skulle der også kunne skabes et spor gennem den tilgængelige information med henblik på at binde information om et emne sammen. Vannevar Bush udtænkte endog ideen om "trail blazers", personer hvis opgave skulle være at skabe brugbare spor igennem den tilgængelige information, dvs. personer der kunne binde eksisterende offentlig information sammen ved hjælp af hyperlinks.

Memex blev aldrig bygget, men Bush skrev i 1945 en artikel "As We May Think" i Atlantic Monthly. En af de der læste den debatskabende artikel var Doug Engelbart der i 1962 ved SRI (Stanford Research Institute) indledte et projekt Augment, der bl.a. skulle skabe samspil mellem dokumenter.

Selve ordet hypertext blev skabt af Ted Nelson i 1965 i forbindelse med det Xanadu system han arbejdede på. Ted Nelson forestillede sig at alt hvad der nogensinde var skrevet skulle være tilgængeligt og krydsrefereret. Termen findes i hans Literary Machines og defineres der som "non-sequential writing".

I 1967 udvikledes det første funktionsduelige hypertekstsystem af Andries van Dam ved Brown University og efterfølgende solgte IBM, der havde betalt for udviklingen, systemet til Houston Manned Spacecraft Center hvor det blev anvendt i forbindelse med dokumentationen af Apollo-programmet.

Endelig i 1986 kom det første bredt tilgængelige system Guide fra OWL og i 1987 sendte Apple HyperCard på markedet.

Formatet PDF (Adobe) er et layoutformat, der både kan bruges som grundlag for tryksager og læses som elektroniske publikationer, der ligner tilsvarende tryksager til forveksling. Dokumenter i dette format, der kan være skabt med et vilkårligt tekstbehandlings- eller DTP-program, kan (evt. via passende efterbehandling) udformes som hypertekstdokumenter, der både kan rumme hyperlinks mellem de enkelte dele og formularer som brugerne kan udfylde og indsende – enten on-line eller i underskrevet stand efter at være udskrevet på papir.

Se også 
 HTML
 PHP
 XML
 PDF

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 
 Hyperizons – Hypertext Fiction

World Wide Web
 
Biblioteks- og informationsvidenskab
Server

En server er en computer, som deler sine ressourcer såsom periferiudstyr og filer med andre computere, kaldet klienter, på et datanet. En server kan udbyde en eller flere it-services. En it-service hedder også it-tjeneste.

Det er muligt for en computer at være klient og server samtidig. Desuden kan det være et program, som modtager forespørgsler fra andre programmer og sender et svar tilbage.

Inden for første kategori findes mange forskellige grupper, blandt andet dataserver, som hovedsageligt udfører beregninger, og filserver, som hovedsageligt opbevarer filer.

En servers formål er at give et antal klienter adgang til regnekraft og/eller data. Et godt eksempel på dette er en webserver, der kan stille en HTML-side til rådighed for alle andre maskiner, som er tilsluttet world wide web.

Begreberne klient og server stammer fra 1970'ernes terminal- og mainframe-kultur.

Se også
 Webservice

Ekstern henvisning 

 
Datanet
Nyhedsgruppe

Nyhedsgrupper er diskussionsfora på internettet, der er delt op i forskellige kategorier. Med en nyhedsgruppeklient såsom Outlook Express, Netscape eller Mozilla Thunderbird kan man fra en nyhedsgruppe-server hente en gruppeliste med navnene på alle diskussionsfora. Man kan abonnere på de grupper, man ønsker at læse og deltage ved at skrive e-mail-lignende indlæg.

Nyhedsgrupper bruger datanetprotokollen NNTP. Indeholder en webbrowser også en nyhedslæser, kan en nyhedsgruppe-URL anvendes. Har man ikke fra sin internetudbyder (ISP) eller andetsteds fået en adresse på en nyhedsgruppeserver, så er nyhedsgrupperne fra det gamle USENET også tilgængelige gennem Google Groups (groups.google.com) i et html-format.

Usenet - som et verdensomspændende netværk af nyhedsgruppe-servere - var, både i Danmark og udlandet, i mange år primært brugt af (og tilgængelig for) studerende og ansatte på de naturvidenskabelige fakulteter, samt ansatte i computerindustrien. Før udbredelsen af internet – og dermed nyhedsgrupperne – tog fart i Danmark, deltog op imod 8.000 danskere i amatørnetværket FidoNets debatfora.

Se også 
dk.kultur.sprog
Nyhedsgruppeskribenter fra Danmark
Evige september

Eksterne henvisninger 
 Usenet.dk er WWW-stedet, hvor al relevant information om nyhedsgrupper er samlet, specielt i forhold til de danske nyhedsgrupper
 De danske nyhedsgrupper  – den komplette liste
 Google Groups er en webgrænseflade til alverdens nyhedsgrupper, indeholdende et arkiv der for nogle gruppers vedkommende går tilbage til 1981 
 Links til nyhedsgruppe-klienter  
 BBCNews, 22 March, 2001: Manners are lost in the net (på engelsk) 

 
Internetteknologi
Sandra Bullock

Sandra Annette Bullock (født 26. juli 1964 i Washington D.C.) er en amerikansk skuespillerinde.

Sandra Bullock er datter af den tyskfødte operasangerinde Helga Meyer (†2000) og den amerikanske stemmetræner John Bullock. Som barn begyndte hun at synge i Tyskland, hvor hun boede i de første 12 år og havde, sammen med sin lillesøster Gesine, korroller i moderens operaer.

I 1976 flyttede Bullock-familien til USA, hvor Sandra studerede drama ved East Carolina University. Hun sprang fra, for at arbejde som skuespiller i New York, men havde problemer med at etablere sig i faget. Hun flyttede til Hollywood og fik en række mindre roller i betydningsløse film. I 1990 fik hun hovedrollen i tv-udgaven af Working Girl, der ikke kunne leve op til spillefilmen.

Hendes første vigtige filmrolle var i Demolition Man i 1993, hvor hun trådte i stedet for Lori Petty. I 1994 fik hun sit gennembrud i Speed, som buspassageren, der må overtage rattet og styre bussen gennem tæt trafik i højeste hastighed. I 1995 overtog hun hovedrollen i Mens du sov fra Demi Moore, der stillede større lønkrav. Hendes karriere overlevede et par svage år efter floppet Speed 2 (1997), og hun har fejret store triumfer med film som Miss Congeniality (2000), Crash (2004), The Blind Side (2009) og The Proposal (2009).

Sandra Bullock har sit eget filmselskab; Fortis Films, der har mindre produktioner på programmet.

I 2005 fik hun en stjerne på Hollywoods Walk of Fame. Den 16. juli 2005 giftede hun sig, til manges forundring, med rockertypen Jesse G. James fra Discoverys Monster Garage.

Ved Oscaruddelingen 2010 modtog hun en Oscar for bedste kvindelige hovedrolle (Academy Award for Best Performance by an Actress in a Leading Role), for sin præstation i The Blind Side (2009). Denne film fik hun også en Golden Globe for i januar 2010. Samme år fik hun en Golden Raspberry Award for værste skuespil i All about Steve (2009).

Filmografi

Litteratur / kilder 
 Sindre Kartvedt: Fanget i nettet (Berlingske Tidende, 6.11.1995)
 Nicolas Barbano: At spise og danse – det er som sex for mig (PS Pige-Special nr. 11, 1995)
 Nicolas Barbano: Salsa på sengekanten (Rapport Piger nr. 2, 1996)
 Per Dabelsteen: En uspoleret stjerne (Politiken, 19.10.1996)
 Ebbe Iversen: Når ondskaben smider masken (Berlingske Tidende, 9.9.1996)
 Tina Jøhnk Christensen: Jeg var også lykkelig, før jeg blev gift (Børsen, 17.8.2009)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 Sandra Bullock Central Website Community 
 sandra-bullock.org 

Filmskuespillere fra USA
Oscar for bedste kvindelige hovedrolle
Hollywood Walk of Fame
Skuespillere fra Washington, D.C.
Modtagere af Golden Raspberry Awards
Informatikassistent

Informatikassistent (IA) var en 3-årig uddannelse som blev oprettet i 1991, og blev lukket ned igen i 1996. Optagelseskravet for uddannelsen var den tidligere 1-årige grunduddannelse fra handelsskolen (HG) eller tilsvarende.

Uddannelsen havde som formål at "eleven kvalificeres til at varetage funktioner inden for virksomhedens administrative, merkantile og edb-mæssige arbejdsområder." og at eleven skulle "kunne medvirke ved indføring af mindre edb-systemer og forestå de daglige edb-funktioner i forbindelse med drift af et mindre edb-system". Uddannelsen, der blev introduceret som "fremtidens kontoruddannelse", blev oprettet på baggrund af, at flere arbejdsgivere syntes der manglede edb-kyndige, som kunne fungere som tolke mellem højtuddannede edb-folk og almindelige brugere som ikke kendte til edb.

Uddannelsen kunne også være et springbræt for dem, som evt. også gerne ville videre inden for computervidenskab med uddannelser som Datamatiker eller Datanom. Kravet for at læse videre som datamatiker var blot, at man også havde bestået Matematik B.

Efterfølgeren til uddannelsen var kontoruddannelsen med specialet administration med IT. 

Stillingsbetegnelser
Kvadratkilometer

Kvadratkilometer (symbol km²) er et arealmål på 1.000.000 kvadratmeter.

1 km² er det samme som: 
 et areal, der modsvarer et kvadrat med 1 kilometer på hver side
 en cirkel, hvis radius er omtrent 564,19 m eller 0,564 km
 1.000.000 m²
 100 hektar
 0,386102 kvadratmile el. mile² (international el. britisk/amerikansk mile)

Se også 
Pr. km² – en statistisk kategori

Arealenheder
Tim Burton

Timothy Walter Burton (født 25. august 1958 i Burbank, Californien, USA) er en amerikansk filminstruktør, kunstner, forfatter og filmproducer. Tim er mest kendt for sine gotiske og fantasy-horror film så som Beetlejuice (1988), Edward Scissorhands (1990), The Nightmare Before Christmas (1993), Corpse Bride (2005), Dark Shadows (2012), og Frankenweenie (2012). Han har også instrueret to superhelte-film, Batman (1989) og Batman Returns (1992). Hans musikal-film Charlie og chokoladefabrikken (2005), og Sweeney Todd (2007). Hans science fiction-filmen Planet of the Apes (2001), og hans to fantasy-film Alice i Eventyrland (2010) og Miss Peregrine's Home for Peculiar Children (2016). Tim har ofte samarbejdet med skuespiller, Johnny Depp, og musiker Danny Elfman, og hans tidligere partner, Helena Bonham Carter. Han bor i dag i Ojai, Californien og New York.

Karriere 
Han har tegnet hele sit liv, og det var også det, han fik fritiden til at gå med i sin ungdom: At tegne, læse digte af Edgar Allan Poe og se gamle gyserfilm. I 1980 vandt han et stipendium hos Disney og gik i lære som animator i deres studie. I 80'erne skete der ikke det store for Disney, så de lod Tim lave noget selv ud fra sine egne idéer. Det førte til tre novellefilm: Vincent, som handlede om en dreng, der troede han var Vincent Price. Hans og Grete og Frankenweenie, som handlede om en hund, der efter at være blevet kørt ned vender tilbage fra de døde. Disney mente, at "Frankenweenie" var alt for mørk og uhyggelig til børn og Tim Burton blev fyret.

Filminstruktør Paul Reubens mente, at Tim Burton ville være den helt rigtige til at instruere Pee-Wee's Big Adventure, som var en familiefilm. Filmens overraskende succes i 1985 gav Burton mulighed for at instruere Beetlejuice i 1988.

Men Tim fik først sit endelige gennembrud med filmen Batman et år senere, hvor hans gotiske stil for første gang virkelig skinner igennem. Den har ikke ændret sig siden – næsten alle hans film har noget mørkt over sig, og det, blandet med det groteske, der også er typisk for Burton, giver et fantastisk resultat, fx i Edward Scissorhands og Sleepy Hollow.

Tim Burton's nære ven Danny Elfman har komponeret al musikken til alle hans film med undtagelse af Ed Wood, Sweeney Todd, og Miss Peregrine's Home for Peculiar Children.

Privat
Han blev i 1989 gift med Lena Gieseke, men de blev skilt 2 år senere. Nu er han og Helena Bonham Carter forlovet, og i 2003 fik de en søn.

Filmografi

Litteratur 

 Peder Pedersen: Tim Burton (Inferno nr. 6, 1991)
 Nicolas Barbano: Kongen af Halloween (Filmmagasinet Mifune nr. 2, 2004)
 Jesper Bo Petersen: Tim Burtons skrækkabinet (Filmmagasinet Ekko nr. 48, 2010)

Eksterne henvisninger 

 
 

Filminstruktører fra USA
Personer fra Californien
Kevin Costner

Kevin Costner (født 18. januar 1955 i Lynwood, Californien, USA) er en amerikansk skuespiller, filminstruktør og -producent.

Udvalgte film 
 Hidden Figures, 2016
 3 Days to Kill, 2014
 Mr. Brooks, 2007 – også producer
 Open Range, 2003
 Dragonfly, 2002
 3000 Miles To Graceland, 2001
 For Love Of The Game, 2000
 Knock Out, 2000
 Thirteen Days, 2000 – producent
 Brevet i flasken (Message in a Bottle), 1999
 For Love of the Game, 1999
 The Postman, 1997 – instruktør
 Tin Cup, 1996
 Waterworld, 1995
 The War, 1994
 Wyatt Earp, 1994
 A Perfect World, 1993
 Bodyguard, 1992
 JFK, 1991
 Robin Hood - Den Fredløse (Robin Hood: Prince of Thieves), 1991
 Truth or Dare - in bed with Madonna, 1991
 Danser med ulve (Dances with Wolves), 1990
 Revenge - hævnens pris (Revenge), 1990
 Field of Dreams, 1989
 En sikker vinder (Bull Durham), 1988
 De uovervindelige, 1987
 Ingen vej tilbage (No Way Out), 1987
 Sizzle Beach (Sizzle Beach, U.S.A.), 1986
 Farvel til kliken (Fandango), 1985
 Fuld fart over feltet (American Flyers), 1985
 Silverado, 1985
 The Gunrunner, 1984
 Bord til fem (Table for Five), 1983
 Gensyn med vennerne (The Big Chill), 1983
 Stacy's Knights, 1983
 Frances, 1982
 Natholdet (Night Shift''), 1982

Eksterne henvisninger 

 

Filminstruktører fra USA
Filmskuespillere fra USA
Hollywood Walk of Fame
Oscar for bedste instruktør
Personer fra Californien
Golden Globe for bedste instruktør
Modtagere af Golden Raspberry Awards
Protokol

Protokol har flere betydninger:
 Protokol (arkiv)
 Protokol (diplomati) – enhed i et udenrigsministerium, som varetager forbindelsen til udenlandske diplomater, og den diplomatiske etikette
 Protokol (edb) – regler der specificerer, hvordan maskiner (bl.a. computere) kan kommunikere med hinanden
 Protokol (regel) – et regelsæt for adfærd
 Referat – skriftlig eller mundtlig gengivelse af noget som er sket
TCP

TCP er en forkortelse for Transmission Control Protocol. TCP er en af kerneprotokollerne på nutidens Internet. Gennem TCP kan programmer på forskellige værtsmaskiner på Internettet oprette forbindelser mellem hinanden, gennem hvilke der kan udveksles datapakker. Protokollen giver programmellet på værtsmaskinerne et par vitale garantier for disse datapakkers afsendelse og modtagelse:

 Stabilitet. En pakke der går tabt bliver automatisk forsøgt afsendt igen.
 Ordnet levering. Pakkerne ankommer til modtageren i samme rækkefølge som de blev afsendt.

Derudover benytter TCP portnumre til at gøre det muligt at der kan etableres forskellige datastrømme fra/til samme værtsmaskine. Alt dette er med til at gøre TCP til den mest anvendte transportprotokol på Internettet. TCP bliver bl.a. brugt til WWW og E-mail.

I OSI-modellen er TCP det mellemliggende lag mellem Internetprotokol og applikationen. Applikationer har som oftest brug for stabile datastrømme, hvilket Internetprotokollen ikke tilbyder. Den tilbyder blot levering af datapakker mellem to værter.

I daglig tale benytter man dog i praksis forkortelsen TCP/IP som betegner sammenkoblingen mellem TCP og Internetprotokollen.

Se også 

 Eksempler på protokoller der benytter TCP:
 E-mail: SMTP, POP3 og IMAP
 Chat: IRC, XMPP og Pichat
 Web: HTTP og HTTPS
 Værktøjer: FTP, Telnet og SSH
 Fildeling: Bittorrent og Gnutella
 Diverse: Finger, NTP og Echo
 Andre transportprotokoller:
 UDP, RTP

Eksterne henvisninger 

 Ofte stillede spørgsmål om netværk
 RFC793: Transmission Control Protocol
 RFC1122: Requirements for Internet Hosts -- Communication Layers
 RFC1323: TCP Extensions for High Performance

Internetteknologi
Datatransmission
IMAP

IMAP (Internet Message Access Protocol, blev tidligere kaldt for Interactive Mail Access Protocol) er en datanetprotokol der i lighed med POP3 benyttes til at få adgang til e-mail fra en e-mail-server. Den nuværende version af IMAP, IMAP version 4 revision 1 (IMAP4rev1), er defineret i RFC 3501. IMAPS er IMAP med kryptering.

De fleste e-mailklienter kan konfigureres til at give adgang til e-mail enten via POP3- eller IMAP-protokollen. Ved POP3 hentes e-mail ned til e-mailklienten og slettes derefter fra e-mailserveren. Ved IMAP eksisterer et ægte client-server forhold idet e-mails bliver på e-mailserveren og e-mailklienten giver besked til serveren om hvad den ønsker der gøres ved en given e-mail. Eksempelvis kan man på en IMAP-e-mailserver oprette andre mapper hvor e-mail fra indbakken kan flyttes over i, e-mail kan naturligvis slettes osv. Fordelen er at brugeren kan se alle sine e-mails fra en vilkårlig e-mailklient eller endda benytte flere forskellige e-mailklienter uden at e-mail der allerede er læst og hentet ned skal flyttes.

Både POP3 og IMAP klienter benytter SMTP-protokollen til at sende e-mail.

Eksterne henvisninger 
 Internet Message Access Protocol – version 4rev1, original RFC2060
 Internet Message Access Protocol – version 4rev1, RFC3501

Elektronisk post
21. århundrede

20. århundrede – 21. århundrede – 22. århundrede – andre århundreder

Det 21. århundrede består af årene 2001 til 2100. Det er ofte forvekslet med det 20. århundrede, der består af årene 1901 til 2000.

Begivenheder 
 11. september 2001 – Terrorangreb på World Trade Center i New York.

Personer

Eksterne henvisninger 

 
Århundreder
18. januar

18. januar er dag 18 i året, i den gregorianske kalender. Der er 347 dage tilbage af året (348 i skudår).

 Priscas dag, efter en romersk pige på 13 år, der i år 273 blev kastet for løverne. De rørte hende dog ikke, og hun blev i stedet halshugget.

Dage i januar
Vordingborg Kommune (1970-2006)

Vordingborg Kommune i Storstrøms amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Vordingborg Kommune ved indlemmelse af Langebæk Kommune, Møn Kommune og Præstø Kommune.

Tidligere kommuner 
Vordingborg havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 4 sognekommuner blev lagt sammen med Vordingborg købstad til Vordingborg Kommune:

Vordingborg Kommune fik desuden Udby sognekommune fra Bøgebjerg Kommune, der var dannet i starten af 1960'erne og desuden bestod af de 2 sognekommuner Beldringe og Bårse, som kom til Præstø Kommune. Ved folketællingen i november 1960 havde Udby 574 indbyggere.

Sogne 
Vordingborg Kommune bestod af følgende sogne:
 Kastrup Sogn (Vordingborg Kommune) (Hammer Herred)
 Køng Sogn (Vordingborg Kommune) (Hammer Herred)
 Lundby Sogn (Vordingborg Kommune) (Hammer Herred)
 Sværdborg Sogn (Hammer Herred)
 Udby Sogn (Vordingborg Kommune) (Bårse Herred)
 Vordingborg Sogn (Bårse Herred)
 Ørslev Sogn (Vordingborg Kommune) (Bårse Herred)

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Vordingborg Kommune
Jegindø

Jegindø (lokalt udtalt Jenø) er en ø i den vestlige del af Limfjorden. Jegindø er forbundet med halvøen Thyholm via en dæmning. Hovedbyen er Jegind. I starten af 2007 blev der lavet et 1,8 meter højt hul i dæmningen, fordi vandgennemstrømning skulle formindske lugtgenerne ved Tambosund. Indtil kommunalreformen i 2007 var øen en del af Thyholm Kommune, og nu er den en del af Struer Kommune. Selve øen er cirka 6 km lang og 3 km bred. Den har ingen skove, vandløb eller søer.

 Areal: 7,91 km².
 Indbyggere: 507 (1. januar 2005).
 Højeste punkt: 13 m over havets overflade.

Øen har en kirke (Jegindø Kirke), en havn og et missionshus. Erhvervsmæssigt drives der herudover fiskeri, forarbejdning og salg af fisk og muslinger og landbrug.

Referencer

Eksterne henvisninger 
  Jegindø Havn på 1001 fortællinger om Danmark
 Jegindøs hjemmeside

 
Øer i Danmark
Kanel

Kanel (Cinnamomum verum, synonym: Cinnamomum zeylandicum) er et 10 til 15 meter højt, stedsegrønt træ og et krydderi, der kommer fra træets inderste bark. De fleste kaneltræer vokser i Sri Lanka og har 7–18 cm lange, ovale blade. Blomsterne har en grønlig farve og en meget utiltalende lugt. Kanelfrugten er et lilla bær, cirka 1 cm i diameter, der indeholder et enkelt frø.

Oprindelse 
Den bedste kanel kommer fra Sri Lanka, hvor træet har hjemme, men den bliver også dyrket på Sumatra og Java, i Brasilien og i Egypten. Sri Lankansk kanel af god kvalitet er meget tynd og glat bark, med en lys gul-brun farve og med en meget stærk, og dog blid og rund lugt, og en sød, rund, varm og aromatisk smag. Den kommer fra en aromatisk olie, som udgør op til 1% af kanelbarken.

Det var kanel, der bragte hollænderne til Sri Lanka, hvor de grundlagde en handelsstation i 1638. Som en hollandsk kaptajn skriver: "Kysterne af øen er fulde af det, og det er det bedste i hele Østen: når vinden står rigtigt, kan man lugte kanelet 24 mil til havs" (Braudel 1984, Side 215).

Kvalitetskontrol 
Da cassia el. cassia-kanel (Cinnamomum cassia) er meget billigere end kanel, bliver det ofte brugt i stedet for, selv om smagen er mere harsk. Når den er hel, er det let at se forskel på de to slags bark især under et mikroskop. Når kanel bliver behandlet med jod, er der ingen effekt, så længe kanelen er af god kvalitet, mens cassia får en mørk blå farve.

Anvendelse 
Kanel bliver i den vestlige madtradition primært anvendt i madlavning som krydderi, både i hovedretter og til desserter og søde sager. Kanel bliver brugt i risengrød, nogle former for chokolade og likører og ofte i retter med æbler. Det anvendes også som topping på cappuccino. Medicinsk bliver det anvendt som andre flygtige olier, og har ry som en god kur mod forkølelser. Den stærke smag og lugt kommer fra stoffet cinnaminaldehyd.

Kanel er ikke vandopløseligt, så det er i praksis umuligt at spise en ske kanel. Modsat andre fødevarer opløses det ikke i spyttet. Den 4-årige Matthew Rader blev kvalt, da han fik kanel ned i lungerne. 

Den såkaldte cassia-kanel, der ikke er den ægte, indeholder et giftigt stof kumarin, der i større mængder kan give leverskader. Derfor har flere fødevaremyndigheder advaret mod overforbrug. 

Det er bevist, at en halv teskefuld kanel om dagen sænker blodsukkerniveauet markant, og det kan derfor være godt for diabetikere og andre med blodsukkerproblemer.  Det er helt på grænsen for anbefalet daglig mængde. En teske kanel vejer 2,7 gram. Med tanke på leverskader må en voksen ikke indtage mere end 1,4 g kanel dagligt.

Se også 
 krydderi
 organisme
 grønne planter
 landplante
 frøplante
 dækfrøede

Fodnoter 

Krydderier
Kanel-slægten
Lægeplanter
Slaget ved Lund

Slaget ved Lund stod den 4. december 1676, under den Skånske Krig, og er et af de blodigste slag i Norden. Tabstallene var cirka 50 % på begge sider (cirka 6.000 danskere og 3.000 svenskere).

Om morgenen den 4. december gik den svenske kong Karl XI med sin hær over Kævlingeåen og angreb den danske hær under ledelse af Christian V. Kampene foregik i over otte timer, og resultatet var længe usikkert. Efter et større mandefald syntes det dog hen ad eftermiddagen, at svenskernes kræfter var udtømte. Da gjorde kong Karl XI med nogle hundrede ryttere et sidste fortvivlet angreb i ryggen på de tynde, danske rækker og vristede dem sejren af hænde. Danskerne trak sig tilbage til citadellet i Landskrona.

Svenskerne vandt slaget ved nytænkning inden for den taktiske offensiv, men sejren kunne ikke udnyttes på grund af de store tab.

Mindesmærke 
I dag findes et mindesmærke fra 1876 over slaget ved Lund i Monumentparken i hvad der må opfattes som en lille bypark i et trafikeret hjørne omkring indre ringvej nord for Lunds centrum.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Arne Stade: "Christian V i slaget vid Lund" (Historie/Jyske Samlinger, Ny række, Bind 15; 1983)

Begivenheder i 1676
Lund, Slaget ved
Lund, Slaget ved
Lund, Slaget ved
Lund
Lund (Sverige)

Lund er en by i Skåne i den sydlige del af Sverige. Lund har  indbyggere og er hovedby i Lunds kommune. I byen ligger Lunds Domkirke og Lunds Universitet.

Historie

Dansketiden 
Lund er sammen med Sigtuna den ældste by i det nuværende Sverige. Byen var – som resten af Skåne – dansk fra begyndelsen. Den blev grundlagt som købstad af Knud den Store. Knud den Store lod blandt andet indrette et møntværk i byen, og på mønterne blev byens navn stavet på samme måde, som møntmestrene i England på samme tid stavede London, og derfor skrev man LVND DENEMAC for at markere, at det var det danske London i Skåne, og ikke London i England, der var tale om. 

Byen var for en kort periode under Erik Emune Danmarks hovedstad. Herfra kommer betegnelsen "Metropolis Daniæ". 

Ingen konge kunne bestige den danske trone uden først at blive hyldet af skåningerne på Leerbecks høj (i dag Sliparebacken) ved Lund. Samme høj var stedet for Skånelandenes landsting.

Byen blev grundlagt omkring år 990, formentlig delvis ved flytning fra det tidligere Opager (Uppåkra). I 1060 fik byen sin første biskop. I 1100-tallets første halvdel byggedes Lund Domkirke, et kloster og flere mindre kirker. I 1104 blev byen residensby for den nordiske ærkebiskop og Danmarks vigtigste by med 3.000–4.000 indbyggere. I begyndelsen af 1300-tallet tabte byen dog betydning i forhold til Malmø.

Ved reformationen ændredes Lunds stilling ved, at ærkebispesædet blev nedlagt og de kirkelige ejendomme blev opdelt. I året 1658 kom Lund sammen med Skåne, Halland og Blekinge under svensk overhøjhed, og i 1666 grundlagdes Lund universitet som et led i forsvenskningen. Allerede 1425–1536 fandtes dog Akademiet i Lund, Danmarks første egentlige universitet.

Katedralskolen i Lund, grundlagt i 1085 er Danmarks ældste skole. Den er stadig i drift og er en gymnasieskole i byens centrum.

Efter overgangen til Sverige 
Freden i Lund 1679 afsluttede Skånske Krig.

Lund er industrimæssigt kendt for Tetra Pak, som står for papirkartonerne til mælk og juice over hele verden. Ericsson har en udviklingsafdeling i byen, og andre væsentlige industrigrene er medicinalbranchen, elektronik og forlagsvirksomhed.

Kultur 
Byen har en lang række gamle bygninger, hvoraf nogle går helt tilbage til middelalderen. Disse tæller både Krognoshuset fra omkring 1300, Liberiet fra 1400-tallet og Stäket fra 1570. Dekanhuset, som sammen med en række andre historiske bygninger er samlet i frilandsmuseet Kulturen midt i byen, stammer helt tilbage fra 1200-tallet.

Kungshuset i parken Lundagård i det centrale Lund stammer fra 1584.

Personer fra Lund

Johann Christoph Muhrbeck († 1805) 
Elin Wägner († 1949), forfatter
Max von Sydow, skuespiller, († 2020)
Lina Wolff (1973-), forfatter
Timbuktu (1975-), musiker

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger
Danmarksmesterskab (fodbold)

Danmarksmesterskabet i fodbold er der blevet spillet om siden sæsonen 1912/13. I København havde man siden 1889/90 afviklet Fodboldturneringen og Københavnsmesterskabet, men vinderne af disse turneringer regnedes ikke for danske mestre. Efterhånden som fodboldspillet blev mere og mere udbredt i landet, voksede ønsket om et nationalt mesterskab, som DBU altså indførte i 1912 under navnet Landsfodboldturneringen.

I begyndelsen blev mesterskabet afgjort som et slutspil mellem vinderen af Københavnsmesterskabet og vinderen af Provinsmesterskabsturneringen, men fra og med sæsonen 1927/28 oprettede DBU Danmarksturneringen som en landsdækkende turnering, der siden har afgjort mesterskabet. De første to sæsoner var holdene opdelt i fem kredse, hvor vinderne mødtes i en slutrunde. Fra 1929 spillede de bedste hold i en samlet landsdækkende række med navnet Mesterskabsserien. I 1945 ændrede den bedste række navn til 1. division. Der uddeles guld-, sølv- og bronzemedaljer til nummer et, to og tre.

Siden 1991 har turneringens bedste række heddet Superligaen. Ligaen omtales dog af arrangørerne under forskellige navne, alt efter hvem der er sponsor. Tidligere har rækken heddet Coca-Cola Ligaen (1995/96), Faxe Kondi Ligaen (1996/97-2000/01) og SAS-ligaen (2001/02-2009/10). Fra sæson 2010/11 til og med sæsonen 2014/15 hed ligaen igen Superligaen. Fra sæsonen 2015/16 og 3 sæsoner frem hedder ligaen Alka Superligaen.

Indtil slutningen af 1970'erne var mesterskabet kun åbent for amatørspillere, og bl.a. den tidligere fodboldspiller Harald Nielsen prøvede at overtale DBU til at indføre professionel fodbold i Danmark. Da han ikke havde held med det, forsøgte han i 1977 sammen med Helge Sander at oprette en alternativ, professionel liga, Dansk Professionelt Fodboldforbund. Det lykkedes ikke, men det rystede DBU så meget, at der blev indført betalt fodbold i Danmark fra 1978.

Danmarksmestre i fodbold siden 1913

Superligaen (1991- )

1. division (1945-1990)

"Krigsturneringen" (1940-1945)

Mesterskabsserien (1929-1940)

Danmarksmesterskabsturneringen (1927-29)

Landsfodboldturneringen (1912-1927) 
Følgende tabel er en oversigt over resultaterne af Landsfodboldturneringen fra 1912 til 1927.

Flest titler klubber 
De hidtil afviklede danmarksmesterskaber er fordelt på 20 forskellige klubber. Yderligere 13 klubber har vundet DM-medaljer, medaljerne er blevet fordelt på følgende klubber:

Flest titler spillere 
Pr. 2019 31/12 2019

To spillere har som de eneste vundet DM med tre forskellige klubber: 
Jens Madsen vandt i 1988, 1990 og 1991 med Brøndby IF, i 1994-95 med AaB og 1999-00 med Herfølge BK.
Hans Aabech vandt i 1973 med Hvidovre IF, i 1980 med KB og i 1983 med Lyngby.

Flest titler trænere 
Pr. 2019 31/12 2019

Noter

Referencer

Eksterne henvisninger 
 DM-oversigt på danskfodbold.com
 Dansk fodbolds historie på Totalbold.dk

Se også 
 Superligaen
 Danmarksturneringen i fodbold
 Evighedstabel dansk fodbold

Mesterskab (fodbold)
Fodboldligaer
Danmarksmesterskaber i fodbold
Tidslinjer
Danmarksturneringen i fodbold
Billedskærm

En billedskærm eller skærm er en udlæsningsenhed og bliver brugt til at omdanne elektriske signaler til visuel information på en flade, så brugeren kan se hvad der sendes fra skærmkortet til computeren - eller sendes i fjernsynet. En skærm til en computer kaldes for en dataskærm, computerskærm eller det engelske ord monitor - og en skærm i et fjernsyn kaldes for en fjernsynsskærm eller tv-skærm.

En skærms størrelse bliver målt i engelske tommer og måles fra øverste ophængsøre til nederste modsatte ophængsøre. De mest brugte størrelser er 14, 15, 17, 19, 21, 24, 25, 28 og 34 engelske tommer.

De fleste skærme er i dag med farver, hvor man før i tiden ofte benyttede sort-hvid. For skærm-monitorer var det typisk sort-grøn eller sort-rødorange.

En farveskærm sender mindst (og typisk) tre optisk additive grundfarver rød(lig), grøn(lig) og blå(lig) (kaldet RGB-farver) i passende mængder. Velvalgte grundfarver kan spænde over en stor del af hvad mennesker kan opfatte, undtagen meget mættede farver i gamutranden. Opfattelsen af andre farver end mennesket tre farvefølsomme tappes toppunkter sker i hjernen. Så når vi ser gult skyldes det de rødfølsomme og grønfølsomme tappe registrerer meget lys - og kun lidt lys i den blåfølsomme tap.

Folk der arbejder professionelt med formidling i farver får af og til deres dataskærm (udover scanner og printer) kalibreret via farvestyring.

Skærmtyper 
 Katodestrålerør (Før i tiden var alle skærme til konsummarkedet af denne type)
 LCD (Eng: Liquid Crystal Display)
 Lysdiode-bagbelyst LCD-skærm
 Plasma
 Plasmaskærm
 Projektor, laser-monitor, laser-skærm
 Videovæg
Kilde:

Opløsning 
Opløsningen på skærme bliver regnet i billedpunkter (eng. pixel).

Almindelige skærmopløsninger er:
 640x480
 800x600
 1024x768
 1280x1024
 1600x1200
 1650x1080
 1920x1080
 1920x1200
 2560x1440
 2560x1600
Der findes dog mange andre opløsninger, alt efter hvad for et fabrikat skærmen har og til hvilket formål, den skal bruges.

For at vise den information som går fra computeren til skærmen, går dataene igennem et grafikkort som behandler disse data og sender dem til skærmen på en måde den kan forstå/omsætte til billeder.

Referencer

Eksterne henvisninger

 http://www.displaylag.com/display-database/ - tv og monitorer rangordnet efter billedforsinkelse.

 
Skærmteknologier
RGB-farver

RGB er et farveskema i hvilket primærfarvernes røde, grønne og blå lys kombineres på forskellige måder for at skabe andre farver. Det er et eksempel på additiv farveblanding, hvilket kan ses af, at en blanding af to farver er lysere end de to farver hver for sig. F.eks. kan hvid laves ved at de tre primærfarver blandes. RGB bruges til at definere farver på computer- og fjernsynsskærme.

Forkortelsen R G B står for de tre farver der udgør skemaet:

 R = Rød
 G = Grøn
 B = Blå

Man tildeler hver af de tre farver en intensitet mellem 0 og 255, hvor 0 er det mindste og 255 det højeste.
Ved 0 er farvekanonen slukket.
Ved 255 er farvekanonen på fuld styrke.
Man kan så regne sig frem til at der vil være 256 x 256 x 256 ca.= 16,8 millioner farver til rådighed. De fleste af dem, særligt de grå og blågrønne, kan øjet ikke skelne, og man kan derfor vælge kun at bruge et mindre antal af dem. Resten er stadig forskellige farver i computerens "øje", men ikke for menneskets øje.

Eksempler på farveblanding (rød, grøn, blå) (farverne kan ses på billedet til højre).
 (0, 0, 0) er sort
 (255, 255, 255) er hvid
 (255, 0, 0) er primærfarven rød
 (0, 255, 0) er primærfarven grøn
 (0, 0, 255) er primærfarven blå
 (255, 255, 0) er komplementærfarven gul
 (255, 0, 255) er komplementærfarven magenta (rødviolet)
 (0, 255, 255) er komplementærfarven cyan (turkis)

I HTML bruger man de hexadecimale værdier for farverne. Et eksempel med gul:

 eksempel:EEFF99 betyder EE (238) rød intensitet, FF (255) grøn intensitet og 99 (153) blå intensitet.

Du kan se de værdier og navne man kan bruge på en 250 farvers skærm på denne oversigt:

HTML-farver

Kilde 
 Elvekjær, F. et al: Fysikkens Verden 2, side 73-75 i kapitlet Additiv farveblanding, 1989, Gjellerup & Gad,

Se også 
 Farvesystem
 CMYK
 Web-sikre farver
 Hexadecimal

Farver
Drager og Dæmoner

Drager og Dæmoner er et svensk rollespil, lavet af Steve Perrin. Det siges, at den første version er baseret på Magic World, men med den mulighed at man kan spille en and, taget fra den engelske RuneQuest.

Drager og dæmoner bruger det velkendte Basic Role-Play system, lavet af Chaosium, nok bedre kendt fra Call of Cthulhu.

Oversat til svensk hedder det Drakar och Demoner. På trods af det lignende navn har det ingen relation til Dungeons & Dragons.

Det blev første gang lavet af Target Games.

Eksterne henvisninger 
 Stacken.kht.se 
 

Rollespil
Glenn Quinn

Glenn Martin Christopher Francis Quinn (28. maj 1970 – 3. december 2002) var en irsk skuespiller. Han huskes blandt andet for rollen som Mark Healy i tv-serien Roseanne og Doyle i Angel.

I sine tidlige år flyttede han med sin mor og to søskende til USA.

Han døde i 2002 af en overdosis heroin.

Filmografi

Tv-serier

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Irland