alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1306

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder 
 Erik Menved angriber Marsk Stigs borg på Hjelm, og ødelægger den.
 En norsk flåde hærger danske kyster.
 25. marts – Robert the Bruce bliver konge af Skotland.

Født

Dødsfald 
 Jens Assersøn, biskop i Århus Domkirke.
 Jacopone da Todi, italiensk digter (født 1236).
 Torgils Knutsson, svensk rigsråd.

Eksterne henvisninger 

06
1305

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder 
5. august - den skotske helt og frihedskæmper William Wallace, som slog Edvard I i slaget ved Stirling Bridge, tages til fange af englænderne og henrettes som forræder

Født

Dødsfald 
 23. august - William Wallace, skotsk frihedshelt (født ca. 1271)

Eksterne henvisninger 

05
1304

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder 
 Ny rigslov vedtages på Danehoffet i Nyborg. Ledingsordningen ophæves og adelen overtager landets forsvar. Som kompensation får de skattefritagelse. 
 Gerhard 3. (den kullede greve) blev greve af Rendsborg.

Født 
 24. februar - Ibn Battuta, nordafrikansk pilgrim- og opdagelsesrejsende (død 1377).
 20. juli - Francesco Petrarca, italiensk digter og humanist (død 1374).

Dødsfald 
 7. juli - Pave Benedikt 11. (født 1240).
 5. august - Henrik 1. af Holsten, greve af Holsten-Rendsburg (født ca. 1258).
 Agnes af Brandenburg, dansk dronning (født 1257).
 Morten Mogensen, dansk teolog, filosof og kongelig kansler (født 1220).

Eksterne henvisninger 

04
1303

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder 
 Den senere kong Christoffer 2. bliver hertug af Estland.
 Benedikt 11. bliver pave.

Født 
 Omkring 1303 – Birgitta af Vadstena, svensk adelskvinde (død 1373).

Dødsfald 
 11. oktober – Pave Bonifatius 8., italiensk pave (født ca. 1230).

Eksterne henvisninger 

03
1302

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder 
 Ebeltoft og Randers fik købstadsrettigheder.

Født

Dødsfald 

 2. december – Audun Hugleiksson (født omk. 1240) bliver hængt i Bergen.
 26. december – Valdemar Birgersson af Sverige, svensk konge (født ca. 1243).

Eksterne henvisninger 

02
1301

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

01
1300

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Begivenheder

Født 
 Omring 1300 - Niels Bugge, jysk stormand og oprørsleder.

Dødsfald 
 Roskildebispen Johannes Krag

Eksterne henvisninger 

00
1299

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Se også 1299 (tal)

Begivenheder 
 Danmark blev lyst i interdikt, efter at Erik 6. Menved havde fængslet ærkebiskop Jens Grand.
 Nykøbing Mors nævnes første gang som købstad.
 Osman I erklærede det Osmanniske Rige for selvstændigt.

Født

Dødsfald 
15. juli - Erik Præstehader, på norsk: Eirik II Magnusson,  konge af Norge. (født 1268).

Eksterne henvisninger 

99
1298

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Se også 1298 (tal)

Begivenheder 
 24. juni – Fårebrevet træder i kraft på Færøerne.

Født 
 12. december – Albrecht 2., hertug af Østrig (død 1358).

Dødsfald 
 2. juli – Adolf af Nassau, tysk konge (født før 1250).

Eksterne henvisninger 

98
Hyben

Hyben er de orange, højrøde, brune eller sorte frugter fra en af ca. 10 arter af vilde roser, hvoraf langt den almindeligste nu er den indførte og invasive Rynket Rose (Rosa rugosa). Frugterne fra alle roser består af blødt frugtkød, der omgiver hårde, hvide frø. Frugterne indeholder store mængder C-vitamin, A-vitamin og kalcium, men det er først og fremmest hyben fra Rynket Rose eller "hybenrose", der anvendes til syltning og fremstilling af gele, saft, suppe og te.

Hyben er ganske fin til vinbrygning, især hedvin med moderat tilsætning af sukker. Køb en gær med opskrift ved materialisten til fremstilling af hedvin sherrytype eller portvinstype. 

I de senere år har pulveriserede, tørrede hyben fra Hunde-Rose fundet anvendelse i naturmedicinen, hvor produktet påstår at afhjælpe eller i hvert fald mildne gigtsmerter i leddene.

Se også 
 Bær

Flerfoldsfrugter
Nytteplanter
Invasive arter
Sort morbær

Sort morbær (Morus nigra) er et lille, løvfældende træ med en bredkronet vækstform. Stammen er kort og knudret, og grenene er udspærrede. Frugterne er meget velsmagende, når de er fuldmodne. Til gengæld har de ikke stor holdbarhed. De kaldes morbær.

Beskrivelse 
Barken er først grøn og en smule håret. Senere bliver den brun, og på gamle grene er den gråbrun og korkagtig. Knopperne sidder spredt, og de er lysegrønne, glatte og spidse. 

Bladene er hjerteformede med en groft takket kant. Oversiden er græsgrøn, mens undersiden er lysegrøn. Blomstringen sker i juli-august, men den ses ikke, da blomsterne er grønne. Frugterne er sammensatte "bær", der ligner brombær påfaldende meget. De danner ikke modent frø i Danmark.

Rodnettet er groft og dybtgående (hvis ellers jorden er porøs nok). 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 10 x 10 m (15 x 10 cm/år). Den regnes som hårdfør til USDA sone 5.

Hjemsted 
Sort morbær har været dyrket så længe, at man ikke ved, hvor træet egentlig stammer fra. Meget tyder f.eks. på, at det er tilpasset forholdene på Kaukasusbjergenes skråninger. 

I Alnus-Pterocarya-skovene vokser den på fugtig og dårligt afdrænet bund langs kystsletten syd og sydvest for Sortehavet. Her findes arten sammen med bl.a. Acer insigne (en art af løn), ask, buksbom, figen, nældetræ, alm. skovranke, vin, asiatisk kaki, bittersød natskygge, bærperikon, finnet bispehue, granatæble, græsk træranke, iransk el, kaukasisk vedbend, kaukasisk vingevalnød, kristustorn, laurbærkirsebær, lægejasmin, mispel, Smilax excelsa (en art af sarsaparil) og sommerhyld

Anvendelse 
Ved anvendelse i haver skal man huske, at beskæring bør udføres i december for at undgå, at træet "bløder".

Mange dyr er vilde med at spise bladene fra morbærtræer, ikke kun silkelarverne, således kan bladene bruges til løv-hø til de fleste husdyr, dog skal man grundet et relativt højt sukkerindhold, være varsom ved ad libitum fodring.

Sorter 
Der findes en mængde forskellige spiselige sorter af sort morbær, men man bør være opmærksom på at planteskolen ikke har byttet rundt på de forskellige slags morbær, da det er en relativt ubenyttet plante i Danmark, og lider hos mange planteskoler, desværre under, et vist ukendskab og forvirring imellem de forskellige arter. Til det danske klima bør man foretrække ægte sort morbær af sorterne: 
 Black Beauty
 Black English
 Chelsea
 Kaester
 King James the 1st'
 Persian Fruiting Mulberry eller Black Persian
 Hicks Fancy
 Wellington

Se også 
 Hvid morbær (Morus alba)

Note

Eksternt link 
 Tegning af sort morbær 

Træer
Nytteplanter med ukendt oprindelse
Morbær
Multebær

 
Multebær (Rubus chamaemorus) er en 8-15 cm høj, urteagtig plante, der i Danmark kun vokser i højmoser. Det er en opret, tvebo plante med enlige blomster. Især i Norge, Sverige, Finland og Estland nyder bærret stor udbredelse som spisefrugt, specielt i Estland fremhæver man multebærmarmelade som en national spise.

Beskrivelse 
Multebær er stauder med en krybende og fladedækkende vækstform. Stænglerne bærer hver to blade og én blomst. Bladene er runde med fem afrundede lapper. Bladranden er savtakket. Overside og underside af bladet er ensartet lysegrønne. Blomsterne er hvide og regelmæssige. Frugterne er bær, der i formen minder om hindbær. De er først røde, men bliver ved modenhed gule.

Rodnettet er svagt udviklet og stærkt afhængigt af kontakt med mycorrhizasvampe.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,20 × 2 m (20 × 20 cm/år).

Udbredelse 
I Danmark er multebær yderst sjælden og findes kun i højmoser i Nordøstsjælland, Himmerland og Vendsyssel, eksempelvis Store Vildmose og Portlandmosen i Lille Vildmose. Planten er udbredt på hele den Nordlige halvkugle.

Habitat 

Multebær er en kræsen plante, som er nøje knyttet til sin niche. Den findes i højmoser og andre mineralfattige og sure biotoper.

Den vokser ofte sammen med bl.a. rosmarinlyng, hedelyng, revling, klokkelyng, smalbladet kæruld, tuekæruld, tranebær og flere arter af tørvemos.

Anvendelse 
Multebærfrugt er særdeles velegnede til syltning. De indeholder meget C-vitamin samt benzoesyre, som gør bærrene holdbare.

Lakka er finsk likør fremstillet af multebær.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 

 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Hvide blomster
Surbundsplanter
Nytteplanter fra Europa
Bær
Grønlands flora
Planter i Danmark
Haveribs

 

Haveribs (Ribes rubrum), også skrevet Have-Ribs, er en op til 2 meter høj busk, der er almindeligt dyrket for sine bær, kaldet ribs. Busken er desuden temmelig almindelig som forvildet i skov og hegn. Veddet lugter syrligt af ribs, så snart saften stiger i foråret. Frugterne indeholder stoffer, der modvirker åreforkalkning.

Beskrivelse 
Haveribs er en løvfældende busk med en opret til overhængende vækstform. Barken er først gråbrun med striber på langs. Senere bliver den mørkebrun og skaller af i lange strimler. Knopperne er spredte, spidse og mørkebrune med fine hår. Bladene er 3-5 lappede med savtakket rand og hjerteformet afslutning ind mod stilken (sammenlign med vild ribs). Oversiden er mørkegrøn og undersiden er lysere grøn.

Blomsterne sidder i lange klaser, der igen sidder i bundter ved bladhjørnerne på ældre grene (fra 3-4 år). Hver blomst er lille og gulgrøn. Kronbladene er trådagtige, mens bægerbladene er farvede og ligner kronblade. Bærrene er røde (enkelte sorter dog gule eller hvide!). Frøene spirer villigt i Danmark.

Rodnettet ligger højt i jorden med mange, fine rødder. Grene, som rører på jorden, slår rod på én sæson.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 2 m (20 x 20 cm/år).

Voksested 
Ribs gror temmelig almindeligt vildt i Danmark. Her findes den på våd og mineralrig bund (krat og ellesumpe) i let skygge. Ribs formodes at stamme fra Norden, hvor den har været dyrket siden middelalderen. De tidligste fund dateres helt tilbage til jernalderen.

Anvendelse 
Det er for frugternes skyld, at man dyrker denne busk. De hedder ribs. Sorterne giver bedst udbytte ved fremmedbestøvning.

Udvalgte sorter 
 Jonkheer van Tets
 Rolan
 Rondom
 Rosetta

Se også 
 Bær

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Buske
Haveplanter
Nytteplanter fra Europa
Ribs-slægten
Rønnebær

Rønnebær er frugterne af Almindelig Røn (Sorbus aucuparia) – 

De er sure, sagde ræven, og der er noget om det. 
Tidligere blev rønnebær brugt som urindrivende middel, imod nyresten og imod skørbug.

Rønnebær i mad og drikke 
Rønnebær indgår som en vigtig ingrediens i Gammel Dansk. Bærrene kan også bruges til at give smag til øl eller spiritus. Rønnebær bruges imod forkølelsessår og herpes, især drikken.
Smagen er bitter, og rønnebær egner sig bedst til syltning. Rønnebær kan laves til gelé, som er god som tilbehør til vildt. 

Frysning af rønnebær har den fordel, at det reducerer den sure og bitre smag, som ubehandlede rønnebær har. Til gengæld falder indholdet af pektin efter frysning, hvilket gør dem mindre egnede til gelé og marmelade.

Rønnebærrene indeholder et skadeligt bitter-stof, parasorbinsyre (en o-lacton af 5-hydroxy-2-hexensyre), som i værste fald kan give nyreskader ved indtagelse. Derfor bør man enten varmebehandle eller fryse bærrene før anvendelse. Begge dele fjerner risikoen for forgiftning.

Eksterne henvisninger 

 Køkkenet er fyldt med sære stoffer 

Bær
Nytteplanter

de:Vogelbeere
en:Rowanberries
Lere Sig

Lere Sig er området beliggende øst for Hobrovej/rute 180 overfor Leregård mellem Svenstrup og Aalborg. 

Oprindelig et sumpet vådområde med engdrag på ca. 35 ha med afløb via Guldbækken. 

I 1534 var området særdeles sumpet og nærmest uigennemtrængeligt for de tungt udrustede adelige ryttere under Slaget ved Svenstrup under Grevens Fejde. 

I forbindelse med dræningsarbejde omkring 1910 blev det lavtliggende område stort set udtørret.

Svenstrup
Lokaliteter i Aalborg Kommune
Grevens Fejde
Néstor Kirchner

Néstor Carlos Kirchner Ostoić (født 25. februar 1950 i Rio Gallegos, død 27. oktober 2010 i El Calafate) var en argentinsk politiker og præsident i perioden 2003-2007.

Kirchner var peronist og har været guvernør for Santa Cruz-provinsen fra 1991 til 2003, da han blev Argentinas præsident ved en valgsejr over den tidligere præsident Carlos Menem (1989-1999).

Selvom Menem vandt den først valgrunde den 27. april 2003, fik han alene 24 procent af de gyldige stemmer, cirka 2 procent mere end Kirchner. Dette var dog en lille sejr, da Menem generelt havde et negativt omdømme blandt en stor del af den argentinske befolkning og derfor reelt ikke havde nogen chance for at vinde anden valgrunde. Efter en række af dage med spekulationer, hvor opinionsmålingerne viste en massiv Kirchner sejr med 30-40 procent flere stemmer end Menem, trak Menem sig. Dette gjorde automatisk Kirchner til argentinsk præsident.

Kirchner efterfulgte Eduardo Duhalde den 25. maj 2003.

Kirchners kone, Cristina Fernández de Kirchner, er fulgt i ægtemandens spor og overtog posten som Argentinas præsident fra ham i december 2007.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Argentinas præsidenter
Politikere fra Argentina
Velociraptor

Velociraptor (Velociraptor betyder 'hurtig røver') er en uddød slægt af rovdinosaurer, der tilhørte familien Dromaeosauridae. Det var fuglelignende dinosaurer, som levede for mellem 85 og 80 millioner år siden. Velociraptor kunne blive op til 2,7 m lang med en hoftehøjde på 0,5 m.

Kløer og tænder 
Velociraptor havde stærke kæber, med rækker af skarpe tænder. Disse gav dyret -sammen med de karakteristiske og store kløer- et imponerende våben. Dets kløer kunne nå en størrelse, som er sammenlignelig med tænderne på den uddøde sabeltiger.

Jurassic Park-filmen 
Velociraptor spiller en central rolle i Spielberg-filmen Jurassic Park. For at gøre den mere uhyggelig er den i filmen i nogen grad modelleret efter en anden slægt, Deinonychus, som var mere end dobbelt så stor som den rigtige Velociraptor. 
Efter filmen blev det også mere normalt at sige "raptor", når man hentydede til Dromaeosaurere generelt.

Dinosaurer
1286

Konge i Danmark: Erik Klipping 1259-1286 og Erik 6. Menved 1286-1319

Se også 1286 (tal)

Begivenheder 
 22. november – Erik Glipping (Klipping) myrdes i Finderup Lade af ukendte gerningsmænd. Liget har 56 sår efter stikvåben.

Født

Dødsfald 
 19. marts – Alexander 3. af Skotland 
 22. november – Erik 5. Glipping af Danmark (myrdet, se Begivenheder)

Eksterne henvisninger 

86
Nikita Khrusjtjov

Nikita Sergejevitj Khrusjtjov () (17. april 1894 i Kalinovka – 11. september 1971 i Moskva) var en sovjetisk politiker. Han var generalsekretær i Sovjetunionens kommunistiske parti 1953-64 og formand for USSRs ministerråd 1958-64.

Han blev partimedlem i 1918 og var en af kommissærerne i slaget om Stalingrad under anden verdenskrig. Skønt han havde ringe formel uddannelse, blev han en af Stalins venner, og fulgte dennes ordrer til punkt og prikke som førstesekretær i det ukrainske kommunistparti i 1938. Han deltog fuldt og helt i Stalins udrensning blandt partifæller, hvis loyalitet blev draget i tvivl. Khrusjtjovs hensynsløse optræden under udrensningerne gav ham tilnavnet "slagteren fra Ukraine"; men efter sin magtovertagelse overraskede han med at indlede en afstalinisering. Han tog sigte på
 et forbedret, mere fredeligt forhold til Vesten
 mindre magt til det hemmelige politi
 løsladelse af tusindvis af politiske fanger
 opmuntren af kunsten, især litteratur
 en forbedring af økonomien og jævne menneskers levestandard 

Den 15. september 1959 blev Nikita Khrusjtjov den første sovjetiske leder, som besøgte USA.

Khrusjtjov var Sovjetunionens leder under Cubakrisen i oktober 1962. Enkelte historikere mener, at Khrusjtjovs håndtering af krisen var en medvirkende årsag til, at han tabte magtkampen i kommunistpartiet og blev afsat som leder to år senere.

Han efterfulgtes af Leonid Bresjnev.

Khrusjtjov besøgte Danmark i 1964, hvor han fik lejlighed til at møde bl.a. statsministerfruen Helle Virkner i deres hjem på Egernvej 61 på Frederiksberg. Under et senere toiletbesøg stjal spioner fra Forsvarets Efterretningstjeneste Khrusjtjovs afføring for at finde ud af, om han var syg. Det var han ikke.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Politikere fra Rusland
Politikere fra Sovjetunionen
Kommunister fra Rusland
Personer fra Kursk oblast
1297

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Se også 1297 (tal)

Begivenheder 
 9. januar - Monaco bliver en selvstændighed nation under huset Grimaldi
 11. september - William Wallace og Andrew Morays skotske hær vinder et vigtigt slag over Englands hær ved Sterling Bridge under den første skotske uafhængighedskrig.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

97
1296

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Se også 1296 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

96
1295

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Se også 1295 (tal)

Begivenheder 
 Marco Polo vender tilbage til Venedig fra Kina

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

95
1294

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Se også 1294 (tal)

Begivenheder 
 Pietro del Morrone bliver pave med navnet Celestinus V, men træder tilbage samme år, den første pave som abdicerede
24. december - Benedetto Caetani bliver pave med navnet Bonifatius VIII

Født

Dødsfald 
 Rane Johnsen

Eksterne henvisninger 

94
1293

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Se også 1293 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Stig Andersen Hvide (Marsk Stig)

Eksterne henvisninger 

93
1292

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Se også 1292 (tal)

Begivenheder 
 Haderslev fik købstadsrettigheder.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

92
1291

Konge i Danmark: Erik 6. Menved 1286-1319

Se også 1291 (tal)

Begivenheder 

 Belejringen af Akko afsluttes med nederlag til korsridderne, og Kongeriget Jerusalem falder
 1. august - det Schweiziske Edsforbund indgås ifølge traditionen mellem urkantonerne Schwyz, Uri og Unterwalden. Dagen er den schweiziske nationaldag

Født

Dødsfald 
 15. juli - Rudolf 1. af Tyskland

Eksterne henvisninger 

91
Statsoverhoved

Et statsoverhoved er den øverste, formelle leder af en stat. Alle FN's medlemslande har et statsoverhoved, enten i form af et individ eller et kollektivt organ.
Statsoverhovedet kan have mange forskellige funktioner og være forskelligt betitlet afhængig af styreformen i landet. Dog er udenlandske diplomater næsten altid akkrediteret statsoverhovedet.

Republikker 
I en republik (fx Frankrig eller USA) vil statsoverhovedet næsten altid være en præsident, der er folkevalgt for en given embedsperiode. Tre republikker har dog en kollektiv ledelse: Schweiz, der har et forbundsråd, Bosnien, der er ledet af et præsidentråd på tre medlemmer valgt fra hver af landets vigtigste etniske grupper, samt San Marino, der er ledet af to kaptajnregenter valgt for et halvt år ad gangen.

Monarkier 
En anden form for statsoverhoved er en monark, der som regel har arvet sin position. Monarken kan også være valgt til embedet (valgkongedømme). Paven i Vatikanstaten er det kendeste nutidige eksempel på en valgt monark. I Danmark, der er et arveligt konstitutionelt monarki, er Dronning Margrethe statsoverhoved. Et monarki, hvor to fyrster deles om posten som landets overhoveder, kaldes også et diarki. For tiden er Andorra den eneste uafhængige stat i verden, der fungerer som et konstitutionelt diarki.

Statsoverhovedets rolle 
Et statsoverhoved besidder ikke nødvendigvis formelle magtbeføjelser, men har ofte en ceremoniel eller kulturelt betinget funktion. Statsoverhovedet er ikke nødvendigvis regeringsleder eller udstyret med andre politiske opgaver.

Udenlandsk statsoverhoved 
Overhovedet for en suveræn stat kan godt residere i et andet land, som det f.eks. er tilfældet for flertallet af landene i det britiske Commonwealth, hvor dronning Elisabeth 2. af Storbritannien er statsoverhoved for bl.a. Australien og Canada, samt for Island i perioden 1918-44, hvor den danske konge var statsoverhoved. I disse tilfælde varetages mange af statsoverhovedets funktioner i praksis af en lokal repræsentant, der i Commonwealth-landene har titel af guvernør eller generalguvernør.

Fyrstendømmet Andorra er specielt ved at begge landets statsoverhoveder bor udenfor fyrstendømmet, idet den franske præsident (der altså tillige er statsoverhovede for nabolandet Frankrig) og biskoppen af Urgel i Spanien deler funktionen som landets fyrster.

Kollektivt organ som statsoverhoved 
Embedet som statsoverhoved kan også varetages af et kollektivt organ som f.eks. en militærjunta, et  præsidentråd eller et regentråd/regentskabsråd.
Svendborgsund

Svendborgsund er farvandet, der adskiller Fyn fra Tåsinge. I vest munder det ud i Det Sydfynske Øhav ved øen Skarø, og i øst munder det ud i henholdsvis Thurø Sund og Skårupøre Sund, nærmest adskilt af Thurøbroen, der for størstedelen er en dæmning.

I den vestlige ende ligger Lehnskov Huse på Fyn – et yndet sted for surfere – og på Tåsinge den skovbeklædte Vornæs pynt. To kilometer længere inde, på næste næs, står Bækkehave fyr, og yderligere en kilometer fremme ligger Tåsinge Flyveplads. 

Overfor på Fyn ligger byen Rantzausminde, som er opkaldt efter feltherren Johan Rantzau, der i 1535 besejrede den lybske flåde netop ud for dette sted. Ved Rantzausminde Lystbådehavn ligger "Svendborgsunds sejlklub", som er Danmarks ældste sejlklub.

Hvor farvandet snævrer ind, ligger den private ø Ilholm, hvor der i 1853 blev fundet en vikingeskat. Tidligere var den i manufakturhandler Chr. Wiggers' besiddelse, og derfor går den i lokale kredse også under navnet Wiggers Ø.

Længere inde igen ligger Kogtved Søfartsskole, som stoppede sine maritime uddannelser i 2008. Lige før Svendborgsundbroen ligger Sankt Jørgens Kirke på en lille høj i parken. På den anden side af broen ligger den runde lystbådehavn, hvor man stadig kan ane færgeanlægget fra før broens tid. Indtil november 1966 foregik al trafik herfra til Vindeby, direkte overfor på Tåsingesiden. Her er sundet med ca. 400 meter smallest. 

Hvor sundet knækker ind mod selve Svendborg, breder Tåsinge sig ud med halvøen Skansen, et fredet, offentligt område, hvor kvæg og/eller får får lov at græsse. Lige vest herfor lå indtil en gang i halvfemserne den lille ø Koø.

Blot 100 meter ud for molen i Svendborg ligger Frederiksøen, hvor der indtil 2001 var et stålskibsværft. På øen er der også et træskibsværft, som endnu virker i al sin glans.

Øst for byen ligger den lokale strand Christiansminde, som efter byggeriet af rensningsanlægget Egsmade i firserne atter er blevet et yndet udflugtsmål for badegæster. Overfor ligger det rekreative område Vindebyøre, som for en stor dels vedkommende er campingplads. Den om sommeren fungerende sundfærge, M/S Helge, lægger til ved anløbsbroerne både i Christiansminde og Vindebyøre.

Den mere end 200 km lange vandrevej Øhavsstien følger på dele af strækningen Svendborgsund øst og vest for Svendborg samt på Tåsinge.

Kilde 

Sydfynske Øhav
Sunde i Danmark
Kalv (dyreunge)

Kalve kaldes visse pattedyrs unger. Hvalers, oksers herunder køers, nogle hjortes og nogle antilopers unge kaldes en kalv. Undtagelser herfra er f.eks. rådyrets unge, der kaldes et lam.

Se også 

Pattedyr
Kalv (geografi)

Kalv er en småø. Betegnelsen kalv hentyder til, at småøen naturligt tilhører (er et barn af) et større stykke land.

Danske kalve 
 Fænø Kalv
 Rågø Kalv
 Store Kalv i Furesøen. Denne er dog ingen småø, men en lavvandet bugt  og er trods navnet ikke en  kalv i denne artikels forstand. 
 Strynø Kalv
 Vorsø Kalv
 Årø Kalv

Øer
Det Gamle Rådhus (Ebeltoft)

Det Gamle Rådhus i Ebeltoft blev bygget i 1789 og er en af Ebeltofts største turistattraktioner. Det hører under Museum Østjylland.

Det Gamle Rådhus blev opført i 1789 som erstatning for byens første rådhus, der havde ligget på ca. samme sted og var fra 1576. Bygningen er tegnet af den kendte arkitekt Anders Kruuse (1745-1811) fra Horsens og bygget af den lokale bygmester, Just Møller.

Allerede i 1840 var bygningen blevet for lille til det oprindelige formål. Et nyt rådhus blev bygget på torvet, og det gamle blev i stedet brugt som vagtlokale for vægtere og brandmænd samt udlejet til privatbolig. Bygningens høje spir var fortsat et vigtigt sømærke.

Bygningen blev restaureret i årene 1906-09, og herefter blev Det Gamle Rådhus hjemsted for Ebeltoft Museum. Efter restaureringen kom bygningen til at fremstå i renæssancestil med bindingsværk, som om der var tale om det oprindelige rådhus fra 1576. Hvis formålet var at få en fredning gennemført, lykkedes manøvren.
Hvis huset skulle restaureres med henblik på at fremvise det originale udseende fra 1789 i nyklassicistisk stil, skulle det have været pudset og hvidkalket, som det kan ses på gamle fotografier.

Fodnoter

Litteratur 
Jakob Vedsted: Det gamle Rådhus i Ebeltoft, Ebeltoft 1989.

Eksterne henvisninger 

 Det Gamle Rådhus Museum Østjylland
 Den Digitale Byport 

Fredede rådhuse i Danmark
Ebeltoft
Etableret i 1789
Bindingsværksbygninger i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Syddjurs Kommune
Molbohistorie

En molbohistorie er en ældre, fiktiv historie om molboers dumheder.

Molbohistorier kan i vid udstrækning sammenlignes med vittigheder om blondiner. I molbohistorierne gøres dog grin med personer af begge køn og alle aldre.

Molbohistorierne er i dag en form for turistattraktion, og i byen Ebeltoft (som populært kaldes "Mols Hovedstad", selv om den faktisk ligger uden for Mols-området) fortælles historierne på guidede ture rundt i byen.

Molbo-historierne kan i dag købes i bogform i flere forskellige udgaver.

Tilsvarende fortællinger i andre lande 
I andre lande har man også fortalt historier, som svarer til eller direkte ligner molbohistorier. I Tyskland drejer det sig om historier om die Schildbürger, der er indbyggere i den fiktive by Schilda, og som bedriver ting, der ligner molboernes gerninger til forveksling. I England har man: the Wise Men of Gotham.

Molbohistoriernes afløser blev så aarhushistorierne, der er lidt anderledes, og som direkte svarer til, eller måske endog er oversat fra de tyske Ostfriesenwitze, der fortælles om østfriserne, der har hjemme i den nordvestlige del af Niedersachsen.

Litteratur 
 Arthur Christensen (f. 1875): Molboernes vise Gerninger. 1939.
 Arthur Christensen: Dumme Folk – danske Skæmteæventyr i international Belysning. 1941.
 Iørn Piø: Skrønen om molboerne. Artikel i Turistårbogen 1967. – S. 51-60, ill.
 De gamle molbohistorier genfortalt af Rasmus Toggerbo, illustreret af Poul Lundsgaard 43 sider, illustreret i farver. 2006. 
 Molboerne illustreret af Alfred Schmidt (f. 1858), 

Fiktion
Vittigheder
Folkeminde

cs:Kocourkov
de:Schildbürger
eo:Abdero
fi:Hölmölä
he:עיר טיפשים
la:Schilda
nl:Kamper ui
pt:Wise Men of Gotham
Elektrisk effekt

Elektrisk effekt er modtaget eller afgivet elektrisk energi per tidsenhed i et elektrisk kredsløb. På samme måde som mekanisk effekt, bliver elektrisk effekt målt i watt (W). Én watt er lig 1 joule per sekund.

Elektrisk effekt kan også defineres som jævnspænding multipliceret med jævnstrøm, hvor effekt, spænding og strøm er øjebliksværdier eller middelværdier. Formlen kaldes Watts lov eller effektformlen. 
Watts lov kan udledes af Joules første lov - se også Ohms lov kombineret med Watts lov og Joules første lov og Ohms lov:

hvor
 P er øjeblikseffekten i watt (W)
 U er øjebliksspændingen i volt (V)
 I er øjebliksstrømmen i ampere (A).
 
Effekt i tilfældet, hvor strøm og spænding er sinusformede kurver kan beregnes ud fra deres effektivværdier og en såkaldt fasevinkel:

.

hvor
 P er middeleffekten i (watt, W)
 U er effektivværdien af spændingen i volt (V)
 I er effektivværdien af strømmen i ampere (A).
  (phi) er fasevinklen mellem sinuskurverne for spænding og strøm.
 
Effekt af to funktioner; vekselspænding gange vekselstrøm og hvor resultatet er en funktion for effekten:

       P, U og I er komplekse funktioner.

hvor
 P er effekten i watt (W)
 U er spændingen i volt (V)
 I er strømmen i ampere (A).

Se også
 Ohms lov
 elektrisk effekt over tid (=elektrisk energi)
 Effekt (fysik)

Referencer

Elektriske fænomener
Elektromagnetisme
Fysisk størrelse
Guldazalea

 
Guldazalea (Rhododendron luteum) er en løvfældende busk med en åben vækst. Guldazalea er hjemmehørende på bjergenge i f.eks. Karpaterne.

Beskrivelse 
Barken er først lyse­grøn. Senere bli­ver den stribet lysegrøn/beige, og til sidst er den gråbrun og af­skallende. Knopperne er spredte, æg­formede med tydelig spids, store og lyse­grønne. Bladene er samlet tæt op under skudspidsen. Over- og underside er lyse­grøn med en rødlig toning og behåret. Randen er bølget eller let bugtet. Høstfarven er gul til orange. 

Blomsterne springer ud i maj, og de er samlet i løse knipper ved skudspidserne. De en­kelte blomster er gule og klokkeformede med stærk og sød duft. Frugterne er brune kapsler. Frøene modner godt og spirer villigt.

Rodnettet består af fine, tæt forgrenede trævlerødder, der ligger meget højt i jor­den. Aza­lea er – som alle planter i lyngfamilien – stærkt afhængig af samlivet med én eller flere mycorrhizasvampe.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 3 m (30 x 40 cm/år).

Hjemsted 
Guldazalea vokser på bjergenge eller som un­derskov i lyse birke- eller nåleskove i Karpaterne, på Balkan og i Kaukasus.

Anvendelse 
Busken er egnet til fuld sol eller halvskygge i surbundsbedet.

Nektar (og derfor også honning) fra guldazalea og flere andre arter af rododendron er giftig for mennesker, men ikke for bier.

Buske
Gule blomster
Haveplanter
Surbundsplanter
Kvantekemi

Kvantekemi er anvendelsen af kvantemekanik på kemiske problemstillinger.

Beskrivelsen af, hvordan elektroner opfører sig i atomer og molekyler med hensyn til reaktivitet er et betydningsfuldt område indenfor kvantekemien. 

Da kvantemekaniske undersøgelser af atomer anses for at ligge på grænsefladen mellem fysik og kemi, og ikke altid medtages i kvantekemien, anser man ofte de tyske videnskabsmænd Walter Heitler og Fritz London's beregning på hydrogenmolekylet (H2) i 1927 som værende den første ægte kvantekemiske beregning (selvom Heitler og London normalt betragtes som fysikere). Heitler og London's metode blev videreudviklet af to amerikanske kemikere, John C. Slater og Linus Pauling, til "Valence-Bond" (VB) metoden (også kaldet Heitler-London-Slater-Pauling (HLSP) metoden). I denne metode er opmærksomheden primært rettet mod hvordan atomer parvist påvirker hinanden, og metoden har derfor en tæt sammenhæng med den klassiske kemis beskrivelse af en kemisk binding mellem to atomer.

Friedrich Hund og Robert S. Mulliken udviklede en alternativ metode, hvor elektronerne beskrives ved hjælp af matematiske funktioner, delokaliseret ud over et helt molekyle. Hund-Mulliken metoden (eller molekylorbital (MO) metoden) er ikke så intuitiv, set fra kemikerens synspunkt, men da det har vist sig, at den er bedre end VB-metoden til at forudsige egenskaberne for molekyler, er det i praksis kun denne metode der bruges i dag.

Nogle emner indenfor kvantekemien:

 Born-Oppenheimer approximationen
 Hartree-Fock "self consistent field" (SCF) teori
 Tæthedsfunktionalteorien ("DFT" fra engelsk "density functional theory")

Personer, udover de ovenfor nævnte, der har haft betydning for udviklingen af kvantekemien:

 Erich Hückel
 Rudolph Pariser
 Robert G. Parr
 John Pople
 Henry Eyring
Hexadecimale talsystem

Det hexadecimale talsystem er baseret på basen 16, hvor vi i 10-talsystemet regner med basen 10. For betegnelsen base benyttes også ordene grundtal eller radix. Radixet eller grundtallet angives ved at skrive det nedenfor tallet. De ekstra cifre (udover 0 – 9) udgøres af bogstaverne A-F, således at A16=1010, B16=1110, C16=1210, D16=1310, E16=1410, F16=1510.

Som i alle positionstalsystemer er – når det angår heltal – pladsen længst til højre 'enerne' (160 – (pr. definition giver et tal opløftet i nulte potens altid 1). Således er 160 = 1).
Den næste plads (som vi i titalssystemet kender som 10'erne) er så 'sekstenerne' (161). Derefter er det 'tohundredeseksoghalvtredserne' (162) på den plads hvor 100'erne (102) befinder sig i titalssystemet. På den fjerde plads kommer 'firetusindogseksoghalvfemserne' (163) og så fremdeles.

Eksempler:

Talsystemet bruges i computerne, der dybest set arbejder i det binære talsystem (2-talsystemet, der kun har cifrene 0 og 1). Fidusen er, at med 4 pladser i 2-talsystemet kan man tælle op til 15 (F i hex), så med 8 pladser (8 bits) kan man gå op til FF(hex). Disse 8 bits er lig 1 byte.

Se også 
 Talsystem

Talord 

Hex-systemet har ingen faste talord, men langt de fleste bruger det græske alfabet til at sige tallene fra A til F, eller nævner blot tallene/bogstaverne i rækkefølge.

Nul

Et/En

To

Tre

Fire

Fem

Seks

Syv

Otte

Ni

Alfa

Beta 

Gamma

Delta 

Epsilon

Digamma 

fx: Betaogtyve (Hex 2B/Decimal 43)

to-og-en-halv (Hex 2,8/Decimal 2,5)

For tocifrede tal kan vi udvide det klassiske "halvtreds(indstyvende) = 50", "firs(indstyvende) = 80" og få

Ti, Tyve, Tredive, Fyrre, Halvtreds, Tres, Halvfjerds, Firs, Halvfems, Fems(enstyvende), Halvseks(enstyvende), seks(enstyvende), halvsyvs(enstyvende), syvs(enstyvende) og halvotte(nstyvende).

Fx: digamma-og-halvottenstyvende (Hex FF/Decimal 255)

hundrede-gamma-og-fems (Hex 1AC/Decimal 428)

delta-hundrede-alpha-og-halvsyvs (Hex DDA/Decimal 3546)

epsilon-og-halvsyvs millioner, alpha-hundrede beta-og-halvsyvs-tusinde, epsilon-hundrede digamma og syvs (Hex DE.ADB.EEF/Decimal 3.735.928.559)

Kodning i spil 
I mange spil, til f.eks. spilsystemet Nintendo DS, kan der, ved hjælp af kode-modulet Action Replay DS, opnås en række snydekoder, som bruger netop det hexadecimale talsystem. Her kan en hvilken som helst ting (f.eks. et våben eller et møbel), have sit eget hex(adecimal)nummer, som, hvis de andre dele af koden er sat rigtigt sammen, giver dig netop den valgte ting.

Datalogi
Talsystemer
Prokaryoter

Prokaryot betyder egentlig 'før kerne'. Prokaryoter er, hovedsageligt, en-cellede organismer, som ikke har cellekerne. Bakterier og arkæer er prokaryoter. Ligeledes menes organellet mitokondrie i eukaryoters celler oprindeligt at stamme fra en prokaryot, som en eukaryotisk celle har opslugt.

Udover at mangle cellekerne har prokaryoter heller ikke visse organeller, såsom mitokondrier og kloroplastre (grønkorn). Arvemassen er organiseret i et ringformet DNA-stykke evt. suppleret med små ringformede mini-stykker DNA, kaldet plasmider.

Størrelsen af prokaryoter er typisk 0,5 – 2 µm og cellemembranen er meget tynd. Prokaryoter opdeles systematisk i to hovedgrupper: Bakterier (eubakterier) og arkæer (arkebakterier).
Det modsatte af prokaryoter er eukaryoter.

Se også 
 Eukaryoter
 Livets træ

 
Prækambrium
Tågetragthat

Tågetragthat  (Clitocybe nebularis) er en hatsvamp, som er en af verdens vigtigste nedbrydere af døde plantedele.

Svampen er lys, og hatten er lysegrå på oversiden med ligesom et støvlag. 
Sporerne er hvide.

Det særlige ved svampen er dog at myceliet kan blive så tykt, at det kan ses som hvide tråde med det blotte øje.  

Flere svampebøger angiver svampen som spiselig, mens andre angiver den som uspiselig. Nogle mennesker reagerer med kraftige allergi-symptomer, herunder diarre og opkastning der for den ukyndige næppe kan skelnes fra forgiftningssymptomer.

Kilder 
Taxonomicon –  Clitocybe nebularis

Bladhat-ordenen
Svampe i Danmark
Vandreblok

En vandreblok (også kaldet en erratisk blok; fra latin erratus: på afveje, dvs. geologisk fejlplaceret) er en (ofte meget stor) sten af en bjergartstype, der kun findes som faststående fjeld langt fra stenens placering, ofte flere hundrede km. Vandreblokke er blevet ført med af indlandsisen (under istiden) og efterladt da isen smeltede (det der ofte, noget fejlagtigt, benævnes "da den trak sig tilbage"). Hvis stenens oprindelse kan stedfæstes, kan den afsløre, hvilke egne isen har passeret undervejs.

Verdens største vandreblok, Okotoks-vandreblokken, ligger i provinsen Alberta i Canada. Den vejer 15.000 tons og har målene 9*41*18 meter. Danmarks største vandreblok er Hesselagerstenen i nærheden af Nyborg på Fyn.

Billedgalleri

Se også 
 Rokkestenen 35 tons
 Damestenen (Hesselagerstenen) 1000 tons (Danmarks største sten)
 Hvissingestenen 250 tons (Sjællands største sten)
 Hamborggårdstenen 50 tons
 Høvængestenen (Lollands største sten)
 Ledeblok
 Ligkistestenen, Ligstenen
 Lundestenen (Lundekildestenen) mere end 160 tons ved Frejlev på Lolland
 Kong Hjarnes Sten
 Tirslundstenen (næststørste?)
 Mørupstenen 450 tons (Jyllands største)
 Fandens Keglebane
 Anes kiste (ved Lyø Rev)
 Janum Kjøt
 Hastrup stenen
 Sorthat klippe
 Geologisk aflejring

Eksterne henvisninger 

 GEUS har lavet kort + beskrivelser af kæmpesten i DK

Kilder og henvisninger 

 
Sten
Googol

En googol er navnet for tallet , dvs. et ettal efterfulgt af 100 nuller:
1 googol = 10100 = 10.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000

Navngivning 
Navnet googol blev navngivet i 1920 af Milton Sirotta, som på det tidspunkt var ni år gammel. Hans onkel, den amerikanske matematiker Edward Kasner spurgte ham om hvad man skulle kalde et meget stort tal, nemlig et 1-tal efterfulgt af 100 nuller. Milton fandt så på navnet googol. Edward Kasner populariserede senere navnet i sin bog Mathematics and the Imagination.

Tallet googol har givet navn til søgemaskinen Google. Her tænker man på det enorme antal hjemmesider, Google holder styr på.

Googolplex 
En googolplex er det tal, som i titalssystemet skrives som et ettal efterfulgt af googol (10100) nuller. Det kan skrives som  eller som .

Googolplexian 
En googolplexian er det tal, som i titalssystemet skrives som et ettal efterfulgt af googolplex (10googol) nuller. Det kan skrives som ,  eller som . En googolplexian kan også skrives op med parenteser: .

Bestemte tal
Tower Bridge

Tower Bridge er en bro i London, som fører over floden Themsen. Den blev åbnet i 1894.

Broen er en dobbelt vippebro, hvis hejseværk oprindeligt var drevet af dampmaskiner, men nu er elektriske. Broen har et sydtårn og et nordtårn, der er udformet i stil med Tower of London, som ligger lige ved siden af. Den forbinder bydelene Tower Hamlets og Southwark.

Da mange har brugt broen til at begå selvmord fra, er der nu afskærmet med glas.

I dag er broen kun oppe for skibe omkring 100 gange om året, mens det tidligere var over 1.000 gange. Nu skal der skriftligt anmodes om at få åbnet broen dagen før.

Ekstern henvisning 

 Tower Bridge Exhibition (på bl.a. engelsk og tysk)

Broer og tunneler i London
Themsen
Intermolekylær kraft

Intermolekylær betyder "mellem molekyler", og betegner tiltrækning, kræfter og reaktioner mellem to eller flere molekyler.

Intermolekylær tiltrækning: Tiltrækning mellem to eller flere molekyler.

Intermolekylære kræfter: Kræfter, hvormed to eller flere molekyler påvirker hinanden. 

En intermolekylær reaktion: Reaktion mellem to forskellige molekyler i modsætning til en intramolekylær reaktion, hvor én del af et molekyle reagerer med en anden del af det samme molekyle.

Se også 
 Fysiske bindinger
 Kemisk binding
 Kemisk polaritet
 Londonbinding

Intermolekylære kræfter
Intramolekylær

Intramolekylær betyder "indenfor samme molekyle", f.eks. er en intramolekylær reaktion en reaktion, hvor én del af et molekyle reagerer med en anden del af det samme molekyle. I modsætning til en intermolekylær reaktion, hvor to uafhængige molekyler reagerer med hinanden (kan være ens eller forskellige).

Kemi
Fysik
Kogepunkt

Kogepunktet er den temperatur hvor et stof overgår fra flydende form til gasform. F.eks. ligger vands kogepunkt på 100 °C ved 1 atmosfæres tryk. Kogepunkt kan forkortes TK.

Kogepunktet kan også kaldes fortætningspunkt når man betragter den modsatte proces: overgang fra gas til væske. Men det er den samme temperatur.

Se også 

 Dugpunkt

Faseændringer
Fjeld

Et fjeld (: fjell, og : fjäll) er en klippe eller et bjerg i grønlandske, færøske, norske og svenske sammenhænge. Ordet "grundfjeld" kommer dog fra : Fels(en).

Der findes ikke en entydig definition på landskabsformationen "fjeld", men betegnelsen anvendes ofte om bjerge, som er så høje at deres øverste del, når over trægrænsen og dermed mangler skovvækst, er mindre frugtbare og ofte snedækkede.

Andre betegner alle højdeformationer over en vis højde som "fjeldet", eksempelvis områder over 1000 meter over havet.
Fjeld kan også være den stenmasse, som et fjeld består af. "Til fjelds" er at være oppe på bjerget eller i bjergområdet.

Bjergbestigere og klatrere anvender ofte betegnelsen "fjeld" om selve den stejle klatrefacade som er det primære udgangspunkt for deres aktiviteter, uanset i hvilken højde, dette fjeld ligger (eksempelvis Kullen, som ikke ligger særlig højt).

Kilder 

 
Landskabsformer
Rutsjebane

Rutsjebane, tidligere stavet "rutschebane", er en forlystelse, som består af en bane med stejle fald, hvorpå man kører i små vogne. Rutsjebaner benytter (for det meste) tyngdekraften på en sådan måde, at passagerer oplever tyngdeændringer (inkl. G-påvirkninger) – ofte med korte perioder af vægtløs tilstand, så det "kilder" i maven. Tyngdeændringer opnås ved, at rutsjebanen skiftevis buer nedad og opad.

Elementer 
De fleste rutsjebaner er bygget af diverse elementer, hvoraf nogle af dem er:

 Helix
 Kamera (Tager komiske billeder af folk der skriger, ser rædselsslagne ud, e.l.)

Se også 
 Legetøjsrutsjebane
 Kingda ka – verdens største og hurtigste rutsjebane
 Rutschebanen på Dyrehavsbakken
 Rutschebanen i Tivoli
 Vandrutsjebane

Kilder/referencer 
 Kilde: Europas rutsjebaner

Eksterne henvisninger 

 Ellen og Hans Jørgen Bugge: Billede af legetøjsrutsjebane med testpiloter
 Tivolis hjemmeside
 Roller Coaster Database

 
Konvertering mellem potentiel energi og kinetisk energi
Mekanisk energilagring
Legetøjsrutsjebane

En legetøjsrutsjebane er en form for rutsjebane og sliske fortrinsvis til børn. forskellen mellem en legetøjsrutsjebane og en rutsjebane er at legetøjsrutsjebaner for det meste kun går skråt ned og den er ikke motordrevet, en rutsjebane er en motor-drevet maskine der snor sig rundt i alle mulige vinkler

Se også 
 leg, karrusel, legeplads, gynge, klatrestativ, sandkasse

Rutsjebane
Konvertering mellem potentiel energi og kinetisk energi
Vandrutsjebane

En vandrutsjebane er en større sliske og rutsjebane til børn og voksne i badetøj, hvor der i rutsjebanen løber vand for at man glider hurtigere ned.

Forlystelser
Konvertering mellem potentiel energi og kinetisk energi
Bakke (geologi)

En bakke er en del af landskabet som er højereliggende end omgivelserne, men som ikke er et bjerg. Der er ingen entydig skillelinje mellem bakker og bjerge. Dog er emner, som består af hårde bjergarter og som er i naturlig forlængelse af grundfjeldet ikke en bakke, men derimod et bjerg. Bjerglandskaber som Alperne betegnes dog på dansk sjældent som bakker. Omvendt findes der i Danmark ingen landskabsformer, om hvilke man i dag vil bruge betegnelsen bjerge (selvom ordet bjerg indgår i utallige stednavne). I Danmark har bjerge været sat ved højder på mere end 200 m over havet.

Bakker beskrives ofte i forhold til et punkts højde over havets overflade. Men det er misvisende. En bakke skal primært defineres ud fra, hvor stejle dens sider er, og hvor stor en højdeforskel der er fra bund til top. De tre største bakker i Danmark er således Aborrebjerg på Møn og Himmelbjerget ved Silkeborg og Møllehøj ved Skanderborg.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Danske Bjerge
 Artikel i Berlingske: "Langt højere bakker"
 climbs.dk: Danmarks største bakker

Galleri

Se også 
 Drumlin
 Landskabsform
 Ardennerne

Geologisk aflejring
Epicenter

Epicenter (græsk: ἐπίκεντρον) er det punkt på jordoverfladen, der er lodret over det punkt, hvor et jordskælv eller en underjordisk eksplosion udløses. Epicenteret er placeret direkte over hypocenteret, der er det sted, hvor energien frigives. Hypocentre optræder ofte langs forkastningszonerne imellem de enkelte kontinentalplader

Rystelserne fra et jordskælv er kraftigst ved jordskælvets epicenter, dvs. på det sted, hvor noget i undergrunden flyttede sig i et ryk. Ved større jordskælv kan rystelserne mærkes flere hundrede kilometer borte. Fintfølende måleinstrumenter, kaldet seismografer, kan opfange rystelserne fra et jordskælv flere tusinde kilometer borte.

Et jordskælv er sjældent en "punktbegivenhed". Jordskælv opstår oftest når to af jordens store kontinentalplader langsomt presses mod og under hinanden, eller skubbes fra hinanden (ved spredningsryggene i oceanerne), eller langs med hinanden som ved Jordskælvet i Haiti 2010. Spændingen opbygges langsomt og på et eller andet tidspunkt giver undergrunden efter, og de to plader rykker i forhold til hinanden. Epicenteret er så der, hvor materialet gav efter, men brudfladen mellem de to plader har en udbredelse og pusten går noget ud af opsprækkningen indtil den går i stå og jordskælvet standser. Så derfor er positionen hypocenteret (og dermed også epicenteret) en vigtig position at fastlægge.

Se også 

 Seismologi
 Seismograf
 Epicenter band

Seismologi
Boghandel

En boghandel er en butik, der sælger nye bøger. Oftest sælger den også papirvarer, brætspil, dvd'er, computerspil og evt. legetøj. Allerede i romertiden fandtes der boghandler. 

Mange forhold truer de mindre boghandelers eksistens og selvstændighed:
 Forlagenes bogklubber,
 hård konkurrence med supermarkeder, stormagasiner
 en gradvis opgivelse af faste priser på nye bøger og heraf følgende konkurrence på udsalgsprisen
 en del af de større boghandler driver forlagsvirksomhed, og forlagene driver samtidig boghandel. Det er særligt for Danmark. I de fleste lande er de to slags virksomhed adskilt.

Stadig flere boghandler er blevet en del af de dominerende kæder på markedet; Arnold Busck og koncernen Indeks Retail, der driver Bog & Idé samt en række mindre kæder. Med undtagelse af britiske WH Smith, der driver fire butikker i Københavns Lufthavn, er udenlandske aktører ikke på det danske bogmarked.

Noter

Kilder og litteratur 
 Aleks Frøland, Dansk Boghandels Historie 1482 til 1945, Gyldendal, 1974. .
 C. Nyrop, Bidrag til den danske Boghandels Historie, 2 bind, Gyldendal, 1870.

Eksterne henvisninger 
 boghandlereidanmark.dk