alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Symfoniorkester

Et symfoniorkester er et stort, blandet orkester, der – som navnet siger – magter at spille symfonier. Orkestret ledes af en dirigent.

Orkestret omfatter 72-110 musikere.

Besætning 
Symfoniorkestrets besætning har ændret sig en smule igennem tiden. Der er dog en vis fast struktur. Orkestret har altid en større strygergruppe som basis samt en træblæser- og en messinggruppe. Slagtøj hører også med i ethvert symfoniorkester. I nyere tid er f.eks saxofoner blevet benyttet i orkestret, selvom de ikke er standardinventar, ligesom mere specielle instrumenter som Ondes Martenot. Besætningen varierer en smule alt efter komponistens ønske. Før Beethovens niende symfoni var det uset med kor i en symfoni, men siden da har dette også været et fænomen som høres i symfonier.

Strygere 
Strygersektionen er den største gruppe og består af:
 24-30 violiner inddelt i første og anden violinstemmer
 8-12 bratscher
 8-10 celloer
 5-8 kontrabasser

Træblæsere 
 3-4 tværfløjter hvoraf den ene oftest både spiller anden fløjte-stemme samt piccolo-stemme
 3-4 oboer – her kan den ene stemme være for engelskhorn
 3-4 klarinetter (samt evt. basklarinet)
 3-4 fagotter (samt evt. kontrafagot)
I nyere kompositioner er træblæsergruppen ofte udvidet med op til 5 af samme instrument (f.eks 4 fagotter + kontra; eller 3 oboer og 2 engelskhorn), samt nyere instrumenter som f.eks. saxofon.

Messingblæsere 
 4-6 valdhorn
 3-4 trompeter
 3-4 basuner
 1 tuba

I visse værker (ofte Mahler) ses dobbelt besætning på messingrækken, også Bruckner gør stor brug af dette.

Slagtøj 
 1 lilletromme
 2-4 pauker (1 person spiller disse – i ældre kompositioner bruges oftest kun 2, mens nyere stykker ofte gør brug af 4)
 Andre idiofoner og membranofoner (bækkener, klokkespil, chimes, stortromme, gong, o.m.a.). Disse administreres af 1-2 personer

Placering 

Symfoniorkestrets medlemmer placeres altid nogenlunde ens.
Forrest sidder strygerne med førsteviolinerne længst til venstre (for publikum), derefter følger andenviolin, bratch, cello og kontrabas.
Bagved sidder træblæsere og messingblæsere i hver sin gruppe, mens slagtøjet er placeret bagerst.

En evt. solist placeres foran orkestret, skråt bagved dirigenten. Hvis der medvirker kor, placeres det bag orkestret (hævet på podier så der er udsyn til dirigenten).

Koncertmesteren, som er en førsteviolin, sidder lige til venstre for dirigenten. Når en koncert starter er det kutyme at dirigenten giver koncertmesteren hånd.

Udvalgte symfoniorkestre 
 Aalborg Symfoniorkester, Aalborg
 Berliner Philharmonikerne i Berlin
 Concertgebouworkest i Amsterdam
 DR SymfoniOrkestret i København
 Odense Symfoniorkester, Odense
 New York Philharmonic i New York City
 Royal Philharmonic Orchestra i London
 Philharmonia Orchestra i London
 Wiener Philharmonikerne i Wien
 Dublin Philharmonic Orchestra i Dublin
 Europa Philharmonie med hjemsted i Baden-Württemberg
 Aarhus Symfoniorkester
 Copenhagen Phil (om sommeren: Tivolis Symfoniorkester)

Referencer
Synagoge

Synagoge (fra græsk συναγωγη) er den generelle betegnelse for jødiske bede- og forsamlingshuse. Hovedrummet i en synagoge indeholder sædvanligvis en ark (aron hakkódesh eller hekhál) hvor torarullerne bliver opbevaret; en ophøjet læseplatform (bima eller tebá) for toralæsning og ledelse af bøn, og et evigt lys (ner tamíd) til minde om den syvarmede lysestage i Templet i Jerusalem. I ortodokse menigheders synagoger findes der som oftest en fysisk opdeling, mehitza, mellem mands- og kvindedelene af synagogerummet.

Andre navne for ‘synagoge’ er for eksempel hebræisk בית כנסת (bet keneset), jiddisch shul, spansk/portugisisk esnoga og i hovedsag reformjødisk tempel.

Berømte synagoger 
 Den portugisiske synagoge i Amsterdam, indviet den 2. august 1675.
 Den første synagoge i New York blev indviet den 8. april 1730.

Skandinavien

Danmark 
Den ene synagoge i København ligger i Krystalgade og blev indviet i 1833. Synagogen i den forhenværende danske by Frederiksstad i Sydslesvig blev indviet i 1845. I Ole Suhrsgade findes der også en synagoge, dog mindre end synagogen i Krystalgade.

Endvidere fandtes synagoger i Holsten i Altona, Glückstadt (senere solgt til nedrivning) og i Rendsborg-Neuwerk (siden 1988 jødisk museum).

Norge 
I Norge findes der i dag to synagoger — en i Oslo og en i Trondheim. Synagogen i Trondheim er en af verdens nordligste. (Den allernordligste synagoge ligger dog, så vidt kendt, i Fairbanks i Alaska.) Andre synagoger har også været i brug — inkluderet et lejet lokale i Folkets Hus i Kristiansund før 2. verdenskrig.

Sverige 
I Sverige findes der i dag tre synagoger — i landets tre største byer, Stockholm, Gøteborg og Malmø.

Eksterne henvisninger 

Jødedom
Religiøse bygninger
Syndikat

Syndikat har flere betydninger:

 Syndikat (firma) – firmasammenslutning med fælles indkøbs- og salgsafdeling.
 Syndikalisme – fransk fagforening.
 Syndikus – et embede.
 Konsortium – kaldes syndikat på engelsk.
Synkope

Ordet synkope (fra oldgræsk συγκοπή sunkopḗ dansk 'forkortelse ved afhugning') har flere betydninger:

 Synkope (sprog) – bortfald af ubetonede vokaler i et ord
 Synkope (musik) – en betoning uden for det traditionelle betoningsmønster
 Synkope (medicin) – et forbigående bevidsthedstab

Se også
 Synkopetiden – periode omkr. 500–700 hvor det norrøne sprog undergik en udtaleforvandling
Synkretisme

Synkretisme er afledt af det latinske ord syncretismus, som igen, formentligt, er afledt af det græske ord syn-kerånnymi, som betyder at sammenblande eller forene. En anden etymologisk forklaring er, at ordets anden del har rod i benævnelsen for øen Kreta, og at ordet altså kan oversættes løst som "sammenhold blandt kretensere". Man havde nemlig observeret, at befolkningen på Kreta, på trods af indre stridigheder, stod sammen udadtil.

 Forening af divergerende synspunkter, mæglingsforsøg i en trossag.
 Religionsblanding eller sammensmeltning.

Ordet bruges primært i religionsfaglig sammenhæng til at beskrive, hvordan en given religion har fået sin konkrete udformning ved, bevidst eller ubevidst, at integrere divergerende filosofiske og religiøse traditioner.

Synkretisme findes i alle religioner i den forstand, at alle religioner bærer præg af at være udsprunget fra en bestemt tid og et bestemt samfund med dets religiøse og kulturelle forudsætninger.

Danskernes fejring af julen har elementer af både den hedenske fest ved vintersolhverv og den kristne jul.

Mest udbredt var synkretismen i hellenismen, hvor der var tradition for at sammenblande græske, romerske, ægyptiske og orientalske guder og tanker, noget, som var særligt udpræget under Aleksander den Store. Derfor findes der visse gennemgående træk i stort set alle de hellenistiske religioner.

Se også 
 Skisma - det modsatte af synkretisme

Religion
Synkronisering

Synkronisering er det at gøre ting samtidig, eller at bringe flere hændelser til at ske i et tidsmæssigt afhængigt forhold.

Der finder synkronisering sted i mange elektroniske og mekaniske processer.

Analog fjernsynssynkronisering
Eksempelvis havde analoge fjernsynsapparater før i tiden et par justeringsknapper bagpå med påskriften:
 horisontal synk. (vandret synkronisering) og 
 vertikal (lodret) synk. 
Det var til justering af synkroniseringskredsløbene for henholdsvis linjerne (i billedet) og selve billedet. Fjernsynssignalet indeholder nemlig nogle synkroniseringspulser, så tv-apparatet selv kan finde ud af at begynde et nyt delbillede på det rigtige tidspunkt, og at hver linje tegnes på det korrekte tidspunkt. Uden denne synkronisering vil billedet 'vælte' eller 'rulle'. I dag er denne manuelle justering unødvendig på grund af forbedrede konstruktioner, der bedre kan 'låse' sig fast på synkroniseringspulserne.

Se også 
Synkron

Eksterne links 

selvsynkronisering

Tid
Synonym

Et synonym (af græsk syn – "samme", onymon – "navn") er et ord med samme eller næsten samme (nærsynonym) betydning som et andet. I ældre dansk sprog blev ordet samnavn også brugt som betegnelse for et synonym. Det modsatte af et antonym. 

I naturligt, levende sprog kan man næppe finde fuldstændigt synonyme ord, da synonymer ofte har forskellig klang, forskellige konnotationer og benyttes forskellige sammenhænge.

Eksempler 
Synonymer for hus er bebyggelse, bolig, bygning, ejendom, villa.

Trivia 

I den amerikanske komedieserie Venner, da Joey skal skrive en anmeldelse af Chandler og Monicas forældreegenskaber, brokker han sig over, at han ikke kan nogle kloge ord. Ross lærer ham derfor at bruge synonymordbogen på en computer. Joey overreagerer dog helt vildt, og hans anmeldelse mister fuldstændig sin betydning. For eksempel bliver sætningen:" De er to varme mennesker med store hjerter," til"De er to tropiske Homo Sapiens med velvoksne iltpumper."

Synonymordbøger 
Man kan finde synonymer til ord ved at lave opslag i såkaldte synonymordbøger. Disse findes i trykte udgaver, men også på nettet.

Se også 

 Antonym
 Synonym (taxonomi)
 Begrebsordbog

Ordtyper
Troper og stilfigurer
Syntaks

Inden for sprogvidenskaben er syntaks studiet af regelmæssigheder i sætningsdannelse. Ordet anvendes også til at referere til det sæt af regler, der knytter sig til et givent sprog.

Der eksisterer en væsentlig synergi imellem traditionel sprogvidenskab, som beskæftiger sig med regelmæssigheder i naturlige sprog, og datalogien, hvor det er formelle sprog, der studeres.

Syntaksanalyse er et anvendeligt redskab, eksempelvis til lærere, hvor man arbejder med sætningsvariationer. Dette værktøj giver større mulighed for individuel vejledning til eksempelvis den enkelte elev i folkeskolen.

Generelt handler syntaks om, hvordan en sætning er opbygget. De enkelte ord er bundet sammen i sætninger, der har et betydningsbærende syntaktisk forhold til hinanden. Når man laver en syntaksanalyse, bruger man et skema (helsætnings- eller ledsætningsskema) til at sætte hhv. hel-og ledsætninger ind i (der findes tre forskellige ledsætninger: nominelle-, adjektiviske- og adverbielle). Sætningen deles op i verbal, subjekt og objekt, og man ser primært på, om forfeltet er varieret. Ved et varieret forfelt og sprogbrug bliver teksten lettere og mere alsidig at læse. Man kan, udover at sætte sætninger ind i et sætningsskema, også se på referent-og sætningskoblinger, kohærens og kohæsion. Her dykker man ned i tekstens mikro- og makroniveau.

Se også 
 Formel grammatik
 Grammatik
 Semantik

 Sprogforskning
 Syntaksfremhævning

Kilder/henvisninger 
 Lexopen

Sprogforskning
Implementation af programmeringssprog
Syntese

Syntese betyder sammenføjning af flere elementer til en enhed, og har flere betydninger:

 Syntese (kemi) – den proces, som fører frem til dannelsen af en kemisk forbindelse
 Biosyntese – den mere specialiserede syntese af biomolekyler
 Organisk syntese – en meget vigtig proces indenfor den kemiske industri, herunder medicinalvirksomheder
 Syntesebiologi
 Syntese A/S - en dansk medicinalvirksomhed
 Frekvenssyntese - syntese som laver et rent elektrisk signal med en selvvalgt frekvens.
Syntese (kognition) – den proces i den autonome bevidsthedsdannelse, hvor indoptagne informationer klassificeres og kobles som tematiske overopdelinger - eller som produktet af en tilsvarende villet proces, f.eks. som summen af en research i videnskab eller kunst.
Syntese (dialektik) – den proces, hvormed man sammensætter brudstykker af viden og derved kommer frem til en ny erkendelse – eller om resultatet af samme proces.
 En sum og enhed af tese og antitese – et skema der findes hos Hegel og Marx
 Kunst- og kulturgruppen Syntese – kunstgruppe stiftet af Steen Krarup Jensen, Flemming Vincent og Per Johan Svendsen.

Se også:
 Almagest – Megale Syntaxé, "den Store Sammenføjning".
 Syntetisk –
Synæstesi

Synæstesi (af gr. syn-, "sam-", og aesthesis, "sansning") eller samsansning er i psykologien betegnelsen for en sammenblanding af forskellige typer af sanseindtryk. Mennesker kan f.eks. høre farver, se lyde og smage berøringer. Synæstesi er således et sanseindtryks fremkalden af fornemmelse fra andet sanseområde. Der er 2-4%, måske lidt flere, der er synæstetikere, f.eks. Pharrell Williams, Tori Amos, Franz Liszt og andre musikere, der ser musik med farver. Der synes i det hele taget, at være langt flere kunstnere blandt synæstetikerne, end blandt ikke-synæstetikere.

Tidligere er synæstesi blevet opfattet som psykiske lidelser, men ved hjælp af en scanning-teknik kaldet DTI (diffusion tensor imaging) kan man nu konstatere at  forbindelserne mellem hjernens sanseområder er mere fremtrædende end ved ikke-synæstetikere. Synæstesi er delvis arveligt betinget, og der er flere kvinder end mænd, der er synæstetikere.

Hvor mange former for synæstesi? 
Præsidenten for American Synesthesia Association, Sean A. Day, opgør i en undersøgelse  af 1007 synestetikere at der er 63 forskellige former for synestesi.

Synæstesi og hukommelse 
Det synes også som om sanse-sammenblanding kan føre til en ekstremt overudviklet hukommelse.

Grafem-farve-synæstesi 

En udbredt form for synæstesi er at se bogstaver og tal i farver, grafem-farve-synæstesi.

Musik-farve-synæstesi 

En anden form for synæstesi er at se musik i farver, musik-farve-synæstesi. Et eksempel er SONATA VI malet af Mikalojus Konstantinas Čiurlionis.

Eksterne links og henvisninger 

 Uncommon Sense. Synesthesia helps the brain luxuriate in metaphor. Harvard Medical School 
 Synæstesi. Med to forklarende videoer på engelsk 
 This is what it’s like to see sound. Science Alert
 Kortslutning i hjernen giver os et 7. sans. Illustreret videnskab 
 A Woman With Synesthesia Is Telling Everyone What Their Names Taste Like. IFLScience 2019

Kognitionspsykologi
Systemadministrator

I computerterminologi er en systemadministrator en person der har adgang til at rette i systemets opsætning, oprette nye brugerkonti på maskinen og lignende. Systemadministratorens konto er "root" under UNIX-lignende systemer. I store organisationer vil opgaverne typisk være fordelt på flere personer, så der for eksempel er en der er ansvarlig for netværk mens andre har ansvar for servere eller brugersupport.

Se også 
 Bastard Operator From Hell

Datalogi
Stillingsbetegnelser
Systemfil

En systemfil er i computerterminologi en fil, eventuelt et program, som brugeren ikke bør ændre. Oftest sker dette ved at brugerrettigheder ikke giver mulighed for at lave ændringer.

Kilder/henvisninger 
 Lexopen

Filformater
Systole

Systole kan henvise til flere begreber:
 Systole (fysiologi) – en fase i hjertets rytme.
 Systole (sprog) – kort udtale af en lang stavelse.
Syvende Dags Adventistkirken

Syvende Dags Adventistkirken er et kristent trossamfund med rødder i de store vækkelser i USA og Europa i første halvdel af 1800-tallet og bekender sig til adventismen. Formelt blev kirken stiftet i Battle Creek i staten Michigan i 1863, og den første menighed i Danmark blev til i Alstrup i 1878 under vejledning af dansk-amerikaneren John Gottlieb Matteson.

Navnet syvendedags-adventisterne – eller i daglig tale: adventisterne – skyldes, at bevægelsen lærer, at ugens syvende dag, lørdagen, er hviledag (sabbat). Bibelens profetier om Jesu genkomst (advent) har en central plads i undervisningen og er drivkraften bag adventisternes mission. Kirken praktiserer voksendåb. Kirkens medlemmer tilskyndes til at føre en sund livsstil med vegetarisk kost og afholdenhed fra alkohol, tobak og koffein, og desuden anbefales de gammeltestamentlige kostregler mod svinekød og krybdyr.

Adventister giver tiende af deres indkomst til kirken, for at dennes funktioner kan opretholdes.

I Danmark har adventisterne ca. 2.500 medlemmer fordelt på godt 40 menigheder rundt om i landet.

Der findes i Danmark et beslægtet spejderkorps med betegnelsen Adventistspejderne. Adventisterne driver i Danmark også friskoler (fx Nærum Privatskole, efterskolen/gymnasiet Vejlefjordskolen samt plejehjem.

På verdensplan har bevægelsen omkring 17 millioner døbte medlemmer og 25 millioner kirkegængere hver lørdag. Bevægelsen har egen nødhjælpsorganisation ADRA/ADRA Danmark og driver også hospitaler og sanatorier.

Geografisk inddeling og ledelse 

Adventistkirken opererer ikke med biskopper eller provster, men har en valgt formand, der i dag vælges ved generalforsamlingen hvert fjerde år. Tidligere, fra 1931-1992, var Danmark inddelt i to "konferenser" med hver deres konferensformand. Endnu tidligere, fra 1880-1931, var Danmark en enkelt konferens, som i øvrigt var den første konferens, der blev oprettet uden for USA. Fra 1992 og frem til i dag er Adventistkirken organiseret som en union af de danske menigheder med en unionsformand eller landsformand. 

Denne union hører under Den Transeuropæiske Division, der dækker Norden, Baltikum, Holland, Det Forenede Kongerige og Balkanlandene m.fl. Divisionen er en af 13 enheder i Generalkonferensen eller Verdenskirken.

Formænd for Adventistkirken i Danmark

Eksterne henvisninger 

Syvende Dags Adventistkirken – den danske hjemmeside
Adventist Church – officielle hjemmeside (på engelsk)

Kirkesamfund
Sæby (flertydig)

Sæby kan henvise til flere stednavne i Danmark:

 Sæby – hovedby i den tidligere Sæby Kommune, nu Frederikshavn Kommune beliggende i Sæby Sogn (Frederikshavn Kommune)
 Sæby (Kalundborg Kommune) – en landsby i Sæby Sogn (Kalundborg Kommune)
 Sæby (Lejre Kommune) – en landsby i Sæby Sogn (Lejre Kommune)
 Sæby (Skive Kommune) – en bebyggelse, ejerlav i Sæby Sogn (Skive Kommune)

Se også 
 Sæby Sogn (Frederikshavn Kommune) – et sogn i Frederikshavn Kommune og i Frederikshavn Provsti
 Sæby Sogn (Kalundborg Kommune) – et sogn i Kalundborg Kommune og i Kalundborg Provsti
 Sæby Sogn (Lejre Kommune) – et sogn i Lejre Kommune og i Lejre Provsti
 Sæby Sogn (Skive Kommune) – et sogn i Skive Kommune og i Salling Provsti
 Säby – navn på flere bebyggelser i Sverige
 Sæby Kirke – navn på flere kirker
 Sæbygård – navn på flere gårde
Sæt

Et sæt kan være:

En del af en sports- (f.eks. tennis)kamp
sæt (mængde)
En mængde ting, der hører sammen (f.eks. et sæt tøj)

En øl og en snaps, serveret sammen.
En pludselig bevægelse.
En samling af ting der hører sammen – f.eks. et sæt tøj.

I rytmisk musik: En optræden på typisk omkring 45 minutter, efterfulgt af pause. Når man bestiller et band til festen, kan man således aftale for eksempel tre sæt.

At være sæt er:

Det modsatte af at være tørstig (nærmest uddød betegnelse).
Sønderjyllands Symfoniorkester

Sønderjyllands Symfoniorkester blev landsdelsorkester i 1963, men rødderne går dog helt tilbage til 1936, hvor organist Haakon Elmer overtog et strygeorkester. I 1941 omdannedes det til Sønderborg Symfoniske Orkester og blev i 1946 igen omdannet til den selvejende institution, som blev grundsten til det nuværende symfoniorkester. Orkestrets engelske betegnelse er South Denmark Philharmonic. 

Orkestret består i dag af 65 musikere og har omkring 160 arrangementer om året, som omfatter symfonikoncerter, kirke-, skole-, gymnasie-, familiekoncerter, fælleskoncerter med Schleswig-Holsteinisches Sinfonieorchester, koncerter med lokale amatørkor og Den Jyske Operas forestillinger i landsdelen nord og syd for grænsen.

Orkestret har til huse i universitetscentret Alsion ved havnen i Sønderborg. Alsion rummer en enestående koncertsal, som er designet specifikt til symfonisk musik – orkestret råder dermed over en koncertsal, der af eksperter er blevet kaldt en af europas bedste til klassisk musik.

Bestyrelsesformand for orkestret er Bjarne Rasmussen.

Dirigenter
Følgende har været/er chefdirigenter: 
Carl von Garaguly (1965 – 1980) 
Iona Brown (1997 – 2002) 
Niklas Willén (2002 – 2006)
Vladimir Ziva (2006 – 2010)
David Porcelijn (2010 – 2013)
 (2014-17).

Orkesterchefer
Følgende personer har været eller 
er orkesterchefer:
Leif V.S. Balthzersen(1995 – 2000)
Henrik Wenzel Andreasen (2000 – 2006)
Claus Skjold Larsen (2006 – 2011) 
Rasmus Adrian (2013 - 2015)

Eksterne henvisninger 
 Orkestrets hjemmeside

Symfoniorkestre fra Danmark
Kultur i Sønderjylland
Kulturelle institutioner i Sønderjylland (i Danmark)
Sydslesvig
Kultur i Sønderborg
Musikgrupper fra 1963
Søren Gyldendal-prisen

Søren Gyldendal-prisen er en dansk litteraturpris, der har været uddelt hvert år af Søren Gyldendal Fonden siden 1958. Prisen er opkaldt efter grundlæggeren af Gyldendal, Søren Gyldendal og uddeles årligt på hans fødselsdag 12. april.

Prisen gives fortrinsvist til forfattere, der står "midt i en stærk og særpræget skabergerning", som det hedder i prisens fundats. Der skiftes fra år til år mellem skønlitterære og faglitterære forfattere. Oprindeligt var prisen på 10.000 kr. men den steg i 1991 til 100.000 kr. I 2001 steg prisen atter, til 150.000 kr. og siden 2009 har prisen været på 200.000 kr. Fra 2020 uddeles fire priser på 125.000 hver.

Modtagere 

 1958 Willy-August Linnemann
 1959 K.E. Løgstrup og Sven Møller Kristensen
 1960 Thorkild Bjørnvig
 1961 Jørgen Hæstrup
 1962 Frank Jæger
 1963 Thorkild Hansen og Palle Lauring
 1964 Ole Sarvig
 1965 Villy Sørensen
 1966 P.V. Glob
 1967 Hans Lyngby Jepsen
 1968 Torben Brostrøm
 1969 Klaus Rifbjerg
 1970 Tage Kaarsted
 1971 Tove Ditlevsen
 1972 Johan Fjord Jensen
 1973 Poul Ørum
 1974 Elsa Gress
 1975 Leif Panduro
 1976 Jørgen Knudsen
 1977 Erik Aalbæk Jensen
 1978 Paul Hammerich
 1979 Tage Skou-Hansen
 1980 Hakon Lund
 1981 Anders Bodelsen
 1982 Svend Cedergreen Bech og Erik Kjersgaard
 1983 Inger Christensen
 1984 Thomas Bredsdorff
 1985 Svend Åge Madsen
 1986 Hans Edvard Nørregård-Nielsen
 1987 Cecil Bødker, Henrik Nordbrandt og Kirsten Thorup
 1988 Else Roesdahl
 1989 Klaus Høeck
 1990 Søren Mørch
 1991 Vita Andersen
 1992 Jørgen Jensen
 1993 Ib Michael
 1994 Hanne Engberg
 1995 Dorrit Willumsen
 1996 Hans Hertel
 1997 Bjarne Reuter
 1998 Niels Birger Wamberg
 1999 Suzanne Brøgger
 2000 Frans Lasson
 2001 Bent Vinn Nielsen
 2002 Bo Lidegaard
 2003 Hanne-Vibeke Holst
 2004 Keld Zeruneith
 2005 Pia Tafdrup
 2006 Jens Andersen
 2007 Jens Christian Grøndahl
 2008 Peter Øvig Knudsen
 2009 Ida Jessen
 2010 Tom Buk-Swienty 
 2011 Naja Marie Aidt 
 2012 Carsten Jensen
 2013 Jens Smærup Sørensen
 2014 Lone Frank
 2015 Søren Ulrik Thomsen
 2016 Morten Møller
 2017 Kirsten Hammann
 2018 Anne-Marie Mai
 2019 Kim Leine
 2020 Per Fibæk (uddannelsesprisen)
 2020 Anne Sofie Hammer (børnebogsprisen)
 2020 Svend Brinkmann (nonfiktionsprisen)
 2020 Ursula Andkjær Olsen (skønlitteraturprisen)
 2021 Marcel Lysgaard Lech (uddannelsesprisen)
 2021 Adam O. (Fridal Illemann) (børnebogsprisen)
 2021 Bente Klarlund Pedersen (nonfiktionsprisen)
 2021 Anne Lise Marstrand-Jørgensen (skønlitteraturprisen)

Eksterne henvisninger 
 Søren Gyldendal-prisen på litteraturpriser.dk

Litteraturpriser fra Danmark
Etableret i 1958
Table d'hôte

Table d'hôte er når måltiderne på et hotel indtages på et fast klokkeslæt, hvor gæsterne sidder samlet omkring et stort bord.

I fhv. postekspedient Møllers erindringer fra Aarhus 1862-64, omtaler han postførerne af postdiligencen Aarhus-Flensborg: "...så begriber jeg næsten ikke, hvorledes de, når de kom tilbage fra Flensborg, havde råd til at tage plads ved Table d'hôte på Hotel Royal".

I Danmark forbindes det dog oftest med et pensionat.

Table d'hôte betyder blot fællesbord på dansk.

Referencer 

Tid
Måltider
Tage Skou-Hansen

Tage Skou-Hansen (12. februar 1925 i Fredericia - 11. november 2015) var en dansk forfatter. Han debuterede i 1957 med romanen De nøgne træer og har siden modtaget en lang række priser for sit omfattende forfatterskab.

Tage Skou-Hansen var søn af en bankdirektør og voksede op i Vestjylland og senere Kolding. Han blev student fra Marselisborg Gymnasium i 1942. Under krigen var han også medlem af en modstandsgruppe. Efter gymnasiet studerede han almindelig og sammenlignende litteraturhistorie ved Aarhus Universitet og blev mag.art. i 1950. Han arbejdede i perioden 1958-1967 på Askov Højskole. Tage Skou-Hansen modtog i 1978 Det Danske Akademis Store Pris og blev i 1982 medlem af Det Danske Akademi.

Noter

Eksterne henvisninger 
 
 
 Tage Skou-Hansens bibliografi på Litteratursiden.dk 

Romanforfattere fra Danmark
Kunstnere på finansloven (afdøde)
Det Danske Akademi
Det Danske Akademis Store Pris
Personer fra Fredericia
Modtagere af Boghandlernes gyldne Laurbær
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Modstandsfolk fra Danmark
Modtagere af Søren Gyldendal-prisen
Danskere nomineret til Nordisk Råds Litteraturpris
Taiwan (ø)

Taiwan (tidligere Formosa, traditionel kinesisk 臺灣, forenklet 台湾, pinyin: Táiwān; taiwansk: Tâi-oân) er en ø øst for det kinesiske fastland, der nu udgør størstedelen af Republikken Kina, skilt af det 120-170 km brede Fukienstræde eller Formosastræde.

Kinas nationalistregering, der havde regeret hele Kina siden 1911, flygtede, med Chiang Kai-shek i spidsen, til Taiwan i 1949 efter at være slået af kommunisterne i den kinesiske borgerkrig.

Førhen blev Taiwan på europæisk benævnt Formosa (portugisisk for "det smukke land").

Indtil 1971 var Taiwan, under betegnelsen Kina ("Republikken Kina", i modsætning til Maos kommunistiske "Folkerepublikken Kina" på fastlandet) permanent medlem af FNs sikkerhedsråd.

Ø
Forhenværende japanske kolonier
Øer i Taiwan
Takkelage

Takkelage er et maritimt udtryk, der dækker alt skibets stående og løbende gods: Master, bomme, vanter, stag, fald og skøder. Takkelage deles i stående og løbende gods; førstnævnte tjener til masters og stængers forstøtning, sidstnævnte til manøvrering med og betjening af ræer og sejl.

At takle vil sige at placere et skibs takkelage på rette sted og måde.

Se også 
 Skibsterminologi

Noter 

Skibsterminologi
Takt og Tone

Takt og Tone – Om Omgang med Mennesker er titlen på en bog skrevet af Emma Gad i 1918, hvori hun lærer læseren, "hvordan vi omgås". Hendes pointe er, at når samværet foregår mellem hensynsfulde mennesker, er "takt og tone" unødvendig. Det er de ligeglade, egoistiske eller hensynsløse, der skaber behovet for en formel etikette.

Bogen er morsom og ganske afslappet efter tidens victorianske forventninger.

Litteratur i 1918
Litteratur fra Danmark
Selvhjælpsbøger
Etikette
Talje

Ordet talje har flere betydninger:

 Talje (gearing) – en mekanisk indretning, som kan fordoble eller halvere en kraft
 Talje (anatomi) – hos mennesket, det smalle sted  mellem brystkassen og hoften (også liv, midje eller bæltested)

Se også
 Talje-hofte ratio
 NATO's fonetiske alfabet – hvor talje står for tallet 10
Tamperdag

Tamperdage er 4 årlige fastedage i den katolske kirke. Navnet kommer fra latin quatuor tempora (fire gange). Der er en tamperdag ved hver kirkeligt kvartals begyndelse. I Danmark faldt tamperdagene på onsdagene efter henholdsvis askeonsdag, pinsedag, korsets ophøjelse og sankt luciæ dag.

Tamperretterne som behandlede ægteskabssager trådte sammen på tamperdag, og deraf fik de deres navn. Det hedder i Christian 5.'s Danske Lov fra 1683: "I Egteskabs Sager dømmis paa de fire Tamperdage om Aaret." (bog 1, kapitel 3, paragraf 8).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Kirkeåret og Tamperdag Evighedskalender. 

Romerskkatolske kirke
Traditioner
Tanganyikasøen

Tanganyikasøen er en stor sø i Afrika med et areal på 32.000 km². Største dybde er 1.471 m.

Den antages at være den næstældste og næstdybeste sø i verden efter Bajkalsøen i Sibirien.

Søen er delt mellem fire lande: Burundi, Den Demokratiske Republik Congo, Tanzania og Zambia, med Congo (45%) og Tanzania (41%) som dem, der har størsteparten af søen.

Tanganyikasøen blev først opdaget af europæere i 1858, da de opdagelsesrejsende Richard Francis Burton og John Speke nåede den, mens de ledte efter Nilens kilder. Speke fortsatte og fandt til slut kilden, Victoriasøen.

Flere dyrearter er endemiske for Tanganyikasøen, deriblandt mange ciclider.

Søer i Afrika
Burundi
Søer i Tanzania
Demokratiske Republik Congo
Zambia
Tante

En tante er en kvinde, som er søster eller svigerinde til ens mor eller far. Man kan derfor ikke være sikker på, om den, der bruger ordet "tante", taler om en kvinde, der er genetisk beslægtet med personen selv, eller en person, der er ubeslægtet med personen selv. Nogle bruger de mere præcise betegnelser moster (mors søster) og faster (fars søster) om personer, man er i kødelig familie med, og tante om personer, der er gift ind i familien, mens andre bruger tante i begge tilfælde. 

En mand med tilsvarende slægtskabsforhold som en tante kaldes en onkel, med samme usikkerhed i betydningen: enten beslægtet (morbror eller farbror) eller ubeslægtet. Ens mors eller fars tante kaldes en grandtante.

Referencer 

Familierelationer

es:Anexo:Nomenclatura de parentesco en español#Tíos
Tatar (mad)

Tatar er skrabet råt oksekød. Retten er opkaldt efter det tyrkisk-talende folk, tatarerne. På fransk staver man tatar med et ekstra r – altså 'tartar(e)', hvis ordet refererer til 'steak tartare' eller 'sauce tartare', mens det er uden det ekstra r, hvis man taler om folkestammen.

Se også 
 Bøf lindström
 Pariserbøf

Eksterne henvisninger 

Kødretter
Smørrebrød
Tekst

Tekst bliver i daglig tale tit identificeret med det medie, de fremstår i, og som sådan er begrebet en meget flertydig størrelse.
En tekst er her f.eks. en bog, et brev eller en avis. Den kan også være en del af en større tekst, f.eks. en nærmere afgrænset del af bogen (i forskellige former for antologier og samlinger) et bestemt afsnit i brevet (eller f.eks. et bilag til brevet) eller en enkelt artikel i avisen.

Selvom det måske virker sådan, når man ser tekst på tryk, så er en tekst ikke nogen særlig endelig eller absolut størrelse. Den har så godt som altid været genstand for kraftig versionering inden den bliver til som trykt tekst, og den vil også ofte blive omredigeret igen ved senere fremstillinger. Et faktum der ikke mindst er blevet sat i relief af den teknologiske udvikling.

Med fremkomsten af hypertekst og digital tekst er den normative, pragmatiske dagligdagsforståelse af tekstbegrebet kommet under pres, bl.a. fordi tekst her får afmonteret skinnet af at være en statisk størrelse. Den elektroniske tekst er netop først og fremmest kendetegnet ved at være evig foranderlig. Det stiller anderledes krav til både de, der skriver tekster, og til de læsere som benytter dem.

Når man arbejder mere specifikt med tekster opdeles de traditionelt i genrer.

Skriftsystem 
Skriftsystem, betegner kombinationer af tegn kædet sammen til først ord og så sætninger.
I nord- og vest-Europa, Nord-Amerika og Syd-Amerika anvendes det latinske alfabet, ofte suppleret med varierende enkelttegn, såsom diftonger.
I Østeuropa og Rusland anvendes det kyrilliske alfabet.
Hertil kommer det græske alfabet.

I Orienten bruges arabisk skrift, men i Kina og Japan anvendes skriftsystemer af en helt anden natur; komplekse, eller æstetiske skrifttegn der hver især betegner et ord - deres 'alfabet' rummer derfor flere tusind af disse tegn-ord.

Se også 
 Papir, Skrift og Bog (litteratur)
 Lektie

Eksterne henvisninger 
Bevaring af tekst 
Digitalisering af tekst og billede 

Sprogforskning
Digital bevaring
Biblioteks- og informationsvidenskab
Tender

En tender er betegnelsen for en "kulvogn" til et damplokomotiv, idet tenderen er en fast tilkoblet vogn, der medfører lokomotivets beholdning af brændstof (f.eks. kul) og vand. Tendere bruges også til brændefyrede eller oliefyrede lokomotiver.

Tenderne blev mest brugt ved store lokomotiver, der kørte på de længere strækninger. Tenderen sikrede, at lokomotivet havde ressourcer til at gennemføre kørslen. Rangerlokomotiver og damplokomotiver specielt beregnet til nærtrafik eller til kørsel på strækninger hvor det var nødvendigt at kunne køre lige hurtigt forlæns og baglæns (hvor endestationerne ikke havde drejeskive), blev bygget uden tender, som tenderlokomotiver – dvs. de medbragte forsyninger af brændsel og vand på selve lokomotivet.

Tender i brandvæsenet 

Begrebet blev indført hos brandvæsenet, da man påbegyndte indførslen af dampdrevne automobilsprøjter. Disse nye køretøjer havde begrænset lagerplads og måtte så medføre ekstra kulforsyning – f.eks. i form af en anhænger med ektra kul.

Efterhånden er der sket et skift i betydningen af ordet. Dette kan formentlig tilskrives indførslen af slangetenderen, der havde til formål at frembringe ekstra slanger til brandstedet i det automobilsprøjterne ikke var særligt rummelige. Den var således at betragte som et hjælpekøretøj.

I dag er en tender et specialkøretøj – f.eks. slangetender eller røgtender.

Tender i skibsfarten 

I maritim sammenhæng bruger man udtrykket tender om et hjælpeskib, der servicerer andre skibe. Et eksempel er ubådstender og torpedobådstender. Tenderen medfører udrustning til de skibe, den servicerer, og kan også levere hvileplads til besætningsmedlemmerne, der ellers må døje med trange forhold. I Danmark bruges i stedet ofte udtrykket depotskib.

Jernbanevogne
Redningskøretøjer
Skibstyper
Terapeutisk kloning

Begrebet terapeutisk kloning bruges, når man kloner celler med det formål at bruge klonerne til behandling. Dette begreb er altså modsat reproduktiv kloning, som har til formål at skabe et nyt, klonet individ.

Kloningen har til formål at danne celler, der kan dyrkes og blive til væv eller organer, som kan implanteres i dén, hvis celler blev klonet.

Genetik
Kloning

no:Terapeutisk kloning
Terapi

Terapi (græsk θεραπεία therapeia) er behandling af sygdomme og skader.

Eksempler 
 Kropsterapi
 Ergoterapi
 Fysioterapi
 Fysiurgisk massageterapi
 Kemoterapi 
 Psykoterapi
 Samtaleterapi
 Zoneterapi
 Terapidyr, betegnelse for dyr (fx hunde og heste), der bruges i terapeutisk behandling af mennesker.

Se også 
 Multiinkarnationsterapi

Eksterne Links 
 Slip angsten: Terapi mod angst.

Lægefaglige procedurer
Ergoterapeut
Termometer

Et termometer er et måleinstrument til måling af temperatur.

Den internationale temperaturskala (SI-enheden) er kelvinskalaen, (som ikke angives i grader, men 'kun' XX-kelvin). I Danmark anvendes celsius -skalaen. Derudover findes blandt andet fahrenheit og réaumur. De tre sidstnævnte (samt lidt flere andre skalaer) angives alle i 'grader'.

Termometre kan konstrueres på forskellige måder, afhængig af behov og pris.
Der findes bl.a. i følgende typer / anvendelser:
 Kviksølv,
 det gammeldags 'febertermometer',
 Beckmann-termometer
 Sprit, med blå eller rød sprit, udendørs / indendørs termometer,
 Bimetal, som regel runde med viser, som stegetermometer,
 Galileo – termometer, det med kuglerne, der flyder i noget væske. Mest til dekoration,
 Digital, kan stort set erstatte alle de ovenfor nænvte,
 Infrarød (IR), der kan måle overfladers temperatur (varmeudstråling) uden direkte berøring.

Billedgalleri

Se også 

 Kropstemperatur, 
 Feber, 
 Varmeregulering

Måleinstrumenter
Laboratorieudstyr
Territorium

Territorium kan være et:
Territorium (suverænitet) – landområde eller havområde.
Territorium (formering) – et større eller mindre område, som fugle/ pattedyr har behov for i formeringstiden, og som forsvares.

Se også 
Baroni, 
fyrstendømme,
føderation, 
grevskab, 
hertugdømme, 
imperium, 
kongerige, 
koloni (magtområde), 
kronkoloni, 
verdens lande, 
protektorat, 
region, 
rige (land), 
stat, 
oversøiske lande og territorier.
Terror (flertydig)

Terror har flere betydninger:

 Terrorisme – en metode til fremkaldelse af frygt med gentagne voldsaktioner.
 Terrorcelle – er en isoleret enhed der begår eller agter at begå en terrorhandling.
 Terror (bog) – en roman af Torben Nielsen.
 Terror (film) – dansk film fra 1977, instrueret af Gert Fredholm og manuskript af Hans Hansen efter romanen af Torben Nielsen.
 Terror (band) – et amerikansk rockband.

Se også:
 Kontraterrorisme – bekæmpelse af terrorisme
 Terrorister (24 timer) – oversigt over terrorrister i tv-action-/ spændingsserien 24 timer
 Terrorregimet – periode under den franske revolution fra september 1793 til juli 1794
 Terrorbalance – under den kolde krigt, var det balancen mellem USA's og Sovjetunionens arsenal af atomvåben,
 Terroristerne – en svensk kriminalroman fra 1975 af forfatterne Maj Sjöwall og Per Wahlöö.

Referencer
The Godfather

The Godfather er en amerikansk film fra 1972 instrueret af Francis Ford Coppola, baseret på Mario Puzos roman af samme navn (dansk: Mafia, Lademann 1971). Mario Puzo skrev drejebogen til filmen sammen med Coppola. Filmen er første del i en trilogi, der følger en fiktiv mafiafamilie i USA over flere generationer.

The Godfather vandt en Oscar for bedste film og en Oscar for bedste filmatisering og Marlon Brando vandt en Oscar for bedste mandlige hovedrolle for rollen som Don Corleone.

Filmen bliver generelt anset som en af verdens bedste film,

Handling 

Gudfaderen "Don" Vito Corleone er leder af Corleone-mafiafamilien i New York. Han er i tilfælde af datterens bryllup. Michael, Vitos yngste søn og en dekoreret WW II Marine er også til stede i brylluppet. Michael ser ud til at være uinteresseret i at være en del af familievirksomheden. Vito er en magtfuld mand og er venlig mod alle dem, der giver ham respekt, men er hensynsløse mod dem, der ikke gør det. Men når en stærk og forræderisk rival vil sælge narkotika og har brug for Don's indflydelse for det samme, nægter Vito at gøre det. Det følgende er et sammenstød mellem Vitos falmende gamle værdier og de nye måder, der kan få Michael til at gøre de ting, han var mest uvillig til at udføre og føre en pøbelkrig mod alle de andre mafiafamilier, som kunne rive Corleone-familien fra hinanden.

Medvirkende 
 Al Pacino som Michael Corleone
 Marlon Brando som Vito Corleone
 James Caan som Santino "Sonny" Corleone
 Richard S. Castellano som Pete Clemenza
 Robert Duvall som Tom Hagen
 Sterling Hayden som Captain McCluskey
 John Marley som Jack Woltz
 Richard Conte som Don Emilio Barzini
 Alex Rocco som Moe Greene
 Al Lettieri som Virgil "The Turk" Sollozzo
 Diane Keaton som Kay Adams
 Abe Vigoda som Salvatore "Sally" Tessio
 Talia Shire som Costanza "Connie" Corleone-Rizzi
 Gianni Russo som Carlo Rizzi
 John Cazale som Frederico "Fredo" Corleone
 Rudy Bond som Ottilio Cuneo
 Al Martino som Johnny Fontane
 Morgana King som Carmella Corleone
 Lenny Montana som Luca Brasi
 John Martino som Paulie Gatto
 Salvatore Corsitto som Amerigo Bonasera
 Richard Bright som Al Neri

I populærkulturen 
Filmen er benyttet som grundlag for et computerspil af samme navn.

Se også 
 The Godfather: Part II
 The Godfather: Part III
 The Godfather The Game

Noter

Eksterne henvisninger 
 

 
Amerikanske film fra 1972
Dramafilm fra USA
Film instrueret af Francis Ford Coppola
Oscar for bedste film
Golden Globe for bedste film - drama
Gangsterfilm fra USA
Film baseret på bøger
Mafiafilm
Engelsksprogede film
Thingbæk Kalkminer

Thingbæk Kalkminer er et nu nedlagt mineområde under Rold Skov, Nordjylland ikke langt fra landsbyerne Rebild, Gravlev og Oplev. 

Minerne, som er en del af Rebildcentret, blev erhvervet af billedhuggeren Anders Bundgaard i 1905. I 1926 startede sønnen Christian Bundgaard en egentlig kalkminedrift i Thingbæk. Minedriften ophørte dog grundet manglende rentabilitet sidst i 1940'erne/først i 1950'erne. Der har været åbent for besøgende siden 1935, og huser desuden Bundgaards Museum. Her opstillede Anders Bundgaard en række gipsmodeller i gangene, bl.a. Cimbrertyren. Desuden er også en række værker af kollegaen Carl Johan Bonnesen udstillet.

Som andre tilbageværende kalkgruber har Thingbæk Kalkminer en stor fast overvintrende bestand af flagermus. Efterhånden som overvintringspladser for flagermus i naturen forsvinder, bliver disse miner mere og mere vigtige for flagermusearternes overlevelse i Danmark.

Kalken er skubbet op til jordoverfladen ved en saltdiapirs bevægelser i undergrunden, på samme måde som det er sket ved f.eks. Mønsted Kalkgruber og Daugbjerg Kalkgruber.

Ekstern henvisning 

Rebildcentret 

Turisme i Danmark
Grotter
Rebild Kommune
Kalkminer i Danmark
Rold Skov
Thomas Young

Thomas Young (født 13. juni 1773, død 10. maj 1829) var en engelsk fysiker, læge og ægyptolog. Thomas Young påviste lysets interferens (dobbelspalte-eksperimentet), opdagede øjelinsens akkommodationsevne og forklarede farveopfattelsen. Som ægyptolog fastslog han betydningen af mange grundlæggende hieroglyffer og var med til at tyde Rosettestenen. Young er den første som anvender termen energi i moderne betydning.

Eksterne henvisninger 

Fysikere fra England
Ægyptologer
Læger fra Storbritannien
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Orientalister fra Storbritannien
Briter i 1700-tallet
Briter i 1800-tallet
Medlemmer af Royal Society
Thorkild Hansen

Thorkild Hansen (9. januar 1927 i Ordrup – 4. februar 1989 i Caribien) var en dansk forfatter, hvis hovedværker er romanen Det lykkelige Arabien (1962) og romantrilogien om den danske slavehandel, Slavernes kyst (1967), Slavernes skibe (1968) og Slavernes øer (1970), for hvilke han i 1971 fik Nordisk Råds litteraturpris.

Han blev født i Ordrup og blev matematisk student fra Holte Gymnasium i 1945. Derefter studerede han litteratur på Københavns Universitet fra 1945-47, hvorefter han tog til Paris for at studere videre, samtidig med at han skrev artikler til Ekstra Bladet. Han droppede dog snart studierne. Han levede i Paris fra 1947 til 1952 og mødte der den danske au pair-pige Birte Lund, som han giftede sig med i Paris i 1951.

Han rejste tilbage til København og blev anmelder for Information frem til udgivelsen af Det lykkelige Arabien.

Han har også skrevet Jens Munk (1965), som han vandt De Gyldne Laurbær for.

I 1978 udgav han Processen mod Hamsun I-III (biografi), hvilket gav en del ballade (citat af TH: "vil du se idioter, så tag til Norge"). Jan Troells spillefilm Hamsun fra 1996, med svenske Max von Sydow i rollen som Knut Hamsun og danske Ghita Nørby som Marie Hamsun, bygger på Thorkild Hansens biografi og Marie Hamsuns selvbiografiske værk Regnbuen. I 1982 udkom den selvbiografiske interviewbog, Søforhør, der blev forfatterens sidste værk inden han omkom på en ferie i 1989. Posthum er der udgivet en mængde værker, heriblandt dagbøgerne, Et atelier i Paris I og II.

Er morfar til billedkunstneren Gudrun Hasle. Han var gift med Birte Lund fra 1951-71 og senere med Gitte Jæger fra 1978 til sin død i 1989. Fra første ægteskab har han børnene Marie og Vera. Han døde den 4. februar 1989 om bord på et krydstogtskib i Caribien og blev begravet først nær sit hus på det nordlige Samsø og senere på kirkegården ved Nordby Kirke.

Bibliografi

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 
 

Romanforfattere fra Danmark
Selvbiografer fra Danmark
Journalister ved Dagbladet Information
Modtagere af Nordisk Råds Litteraturpris
Modtagere af Boghandlernes gyldne Laurbær
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra Ordrup
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Modtagere af Søren Gyldendal-prisen
Danskere nomineret til Nordisk Råds Litteraturpris
Tirsdag

Tirsdag er en ugedag.

Navnet betyder egentlig "Tyrs dag", jf. oldnordisk Týsdagr, engelsk Tuesday, tysk dial. 'Ziestag.

Det er en oversættelse fra latin Mārtis diēs "Mars' dag".. Dette navn lever videre på de romanske sprog: fransk Mardi, italiensk Martedì, spansk Martes. På portugisisk har man dog en helt anden og mere simpel nomenklatur; her kaldes dagen for terça-feira (Tredje ugedag). Alle ugens dage undtagen lørdag og søndag kaldes på portugisisk efter tallet i ugen regnet fra søndag. Samme system er i øvrigt delvist herskende på islandsk, hvor tirsdag og torsdag har talnavne; tirsdag hedder þríðjudagur (tredjedagen).

Den germanske gud Tīwaz var ikke så meget en krigsgud, men mere en gud for retfærdighed og forhandlinger. Germanske soldater i romersk tjeneste stillede derfor altre op til Mars Thingsus, dvs. Mars som tingets beskytter. Heraf kommer det tyske ord for "tirsdag", nemlig Dienstag.

Det drejer sig dog, ligesom med de andre ugedage, egentlig ikke om guden Mars, men om planeten'' Mars.

Kommunalvalg i Danmark afholdes i Danmark altid på en tirsdag – helt præcist den 3. tirsdag i november. Folketingsvalg afholdes også ofte på en tirsdag, men har dog i nyere tid både været afholdt en onsdag (1990, 1994, 1998, 2019) og en torsdag (2011, 2015).

Ugedage
Tonnage

Tonnage er et skibsteknisk udtryk for vægt- og rumfangsenheder, som bliver anvendt som beregningsgrundlag for fartøjers lasteevne, vægt, skibstyper og klassifikation (klassifikationsselskab).

Vægttonnage måles i tons, mens rumtonnage måles i registertons. Tonnagen har sin oprindelse i den Internationale Konvention om Tonnagemåling af Skibe, der blev vedtaget af International Maritime Organization i 1969 og trådte i kraft i 1982.

Kilder/henvisninger 
 International Convention on Tonnage Measurement of Ships  
 The Oxford Companion To Ships & The Sea, af I. C. B. Dear og Peter Kemp. Oxford University Press, 1979. 
 Ship Design and Construction, Volume II; Thomas Lamb, Redaktør. Society of Naval Architects and Marine Engineers, 2004. 

Skibsteknik
Skibsterminologi
Tony Blair

Anthony "Tony" Charles Lynton Blair (født 6. maj 1953) er en britisk politiker, der var Storbritanniens premierminister fra 2. maj 1997 til 27. juni 2007 for partiet Labour. Blair er født i Edinburgh. Har læst jura ved St. John's College på Oxford Universitet. Han blev valgt til parlamentet for Labour i Sedgefield i 1983. Under Tony Blair har Storbritannien oplevet en stor økonomisk vækst, samt adskillige velfærdsreformer. Han kom ud i et større politisk stormvejr som følge af sin tilslutning til den anden golfkrig i 2003.

10. maj 2007 meddelte Tony Blair at han 27. juni samme år ville træde tilbage som leder af sit parti og dermed også som premierminister og overlade posten til partifællen Gordon Brown, daværende Chancellor of the Exchequer (d.e. finansminister).

Efter sin tilbagetræden konverterede Blair som ventet af mange til den katolske kirke. Han blev desuden ansat som særlig udsending i Mellemøsten for FN, USA, Rusland og EU.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Briter i 2000-tallet
Briter i 1900-tallet
Partiledere for Labour (UK)
Leder af den officielle opposition (UK)
Premierministre fra Storbritannien
Lake Torrens

Lake Torrens er en stor udtørret saltsø i det sydlige Australien. Den ligger i Lake Torrens Nationalpark.

Søer i Australien
Torsdag

Torsdag er den 4. ugedag.

Navnet betyder egentlig "Tors dag", jf. oldnordisk Þórsdagr, engelsk Thursday, tysk Donnerstag.

Det er en oversættelse fra latin Jovis diēs "Jupiters dag". Dette navn lever videre på de romanske sprog: fransk Jeudi, italiensk Giovedi, spansk Jueves.

Det drejer sig dog, ligesom med de andre ugedage, egentlig ikke om guden Jupiter, men om planeten Jupiter.

To danske helligdage falder altid på en torsdag, nemlig skærtorsdag i påsken og Kristi Himmelfartsdag.

Se også 
 Lille fredag

Eksterne henvisninger 

 

Ugedage
Toulouse

Toulouse er en by i Frankrig. Byen kaldes "la ville rose", som betyder "den lyserøde by", fordi mange af dens bygninger er bygget af brændte røde sten. Universitetet blev grundlagt i 1228.

Byen er hovedstaden i regionen Occitanie. Den er central for europæisk flyindustri, da flyfabrikken Airbus har hovedsæde her.
 
21. september 2001 eksploderede kemifabrikken AZF. Esplosionen blev målt til 3,4 på Richterskalaen.

Uddannelse 
 E-Artsup
 ENSEEIHT
 École nationale de l'aviation civile
 École pour l'informatique et les nouvelles technologies
 École pour l'informatique et les techniques avancées
 Institut national des sciences appliquées de Toulouse
 Institut polytechnique des sciences avancées
 Institut supérieur de l'aéronautique et de l'espace
 Toulouse Business School
 Toulouse School of Economics

Fødsel i Toulouse 
 Louis Aliot (1969-), fransk politiker

Eksterne henvisninger 

 Lexopen

Kilder 

 
Byer i Frankrig med over 100.000 indbyggere
Byer i Haute-Garonne
Tour de France-byer
Frankrigs præfekturer
Tradition

Tradition (lat. tradere overgive) er et ritual, som gentages årligt over flere generationer. For eksempel er det i dag tradition i Danmark og mange andre lande at anskaffe et juletræ i løbet af december måned og eventuelt danse omkring det ved fejring af julen. Et andet eksempel på tradition er overlevering af skrifter, skikke og ord inden for religiøse sammenhænge.

I forbindelse med begrebet tradition, er det væsentligt at kende traditionens oprindelse, således at der kan tages udgangspunkt i tid og sted. Modernisering eller ændring af traditionen vil efterfølgende kunne registreres historisk. 
Traditionalisme er hævdelse af specielt religiøs tradition over for rationel kritik, der ikke respekterer traditionens irrationelle virkelighed og accept af traditionen.

Referencer

Se også 
 Højtid
 Mærkedag
 Overlevering
 Skik

Eksterne henvisninger 

 Ingers hjemmeside: Nogle fakta om traditioner og højtider 
 Straight Dope Staff Report: What's the origin of the tooth fairy?
 Traditioner Artikel på Dansk Folkemindesamlings site www.dagligliv.dk

 
Folkeminde