Hjerte

Hjertet (latin cor, genitiv cordis, græsk cardia) er det organ (en muskel), som pumper blodet rundt i kroppen på dyr og mennesker. Hjertet indeholder endvidere ledningsvæv og fire hjerteklapper.

Hjertet hos mennesker, pattedyr og fugle er inddelt i fire kamre, adskilt ved fire klapper, hos krybdyr og padder tre kamre og fisk to kamre. Hjertet på et menneske er cirka på størrelse med en knyttet hånd og placeret i brystkassen (thorax) lidt til venstre for kroppens midterlinie (medianplan). Det slår, i hvile, cirka 60-100 slag i minuttet. Iltet blod pumpes ud i kredsløbet via hovedpulsåren (aorta) og afiltet blod fra kroppen via lungearterien ud i lungekredsløbet. Hjertet har et indbygget elektrisk ledningssystem (impulsledningssystemet), som styrer og koordinerer muskelsammentrækningerne. Hjertets egen blodforsyning sker gennem kranspulsårerne, som ved forkalkning kan give anledning til hjertekramper og blodpropper.

Opbygning

Lejring og form 
Hjertet er placeret i det mellemste mediastinum omkring de thorakale ryghvirvler T5-8. De er her omgivet af en fibrøs sæk, hjertesækken, som er fæstnet til de omkringliggende store kar, mellemgulvet, samt bagsiden af sternum. Selveste hjertet har nærmest form som en nedadvendt kegle; spidsen af keglen vender nedad-venstre og udgør apex af hjertet, den opad-bagud-højre vendte grundflade danner så basis.

De yderligere 4 sider af pyramiden består af:

 De to fascies pulmonalis, den højre (latin dexter) og venstre (latin sinister), som vender imod henholdsvist højre og venstre lungehinde.
 Fascies sternocostalis, som vender fremad imod sternum og ribbenene.
 Fascies diaphragmatica, som vender nedad mod mellemgulvet.

Da hjertets apex er hæftet til mellemgulvet, betyder det at hjerte under åndedræt strækkes nedad/opad sammen med mellemgulvets bevælgelser. Basis af hjertet fastholder hjertets stilling i brystkassen under disse bevægelser grundet sin fasthæftelse til aorta og arteria pulmonaris dexter/sinister som danner "kroge" rundt om bronkierne. En af disse kroge danner desuden arcus aortae.

Normal hjertestørrelse er omkring de 350 gram (1/200 del af kropsvægten) med mål på 6x9x12 cm, dette varierer dog massivt imellem individer. Da hjertet hovedsageligt består af hjertemuskel, kan størrelsen af hjertet øges ved motion, ligesom alt anden muskelvæv.

Hjertekamre 
Hjertet er opdelt i fire kamre: to atrier samt de to ventrikler. Atrierne er forholdsvist små og superiort placeret, og kaldes også for forkamrene, hvorimod ventriklerne udgør en større del af hjertevolumen, og er inferiort/medialt placeret. Begge slags kamre er i virkeligheden cirkulære muskler, som ved innervation trækker sig sammen og dermed tømmer deres indhold, og ved afslapning danner udtryk og suger nyt blod til sig.

Atrierne modtager blod fra venerne ved afslapning, og afgiver så denne venøse blod til deres tilhørende ventrikel. Dette er tidsmæssigt tilrettelagt sammen med afslapningen af ventriklen, som så får tilført blod fra sit atriekammer, og så kontraherer sig for at tømme denne blod ud i arterierne. Denne cyklus gentages om og om igen, og udgør hjerterytmen.

De to atrier er adskilt af septum interatriale, og de to ventrikler af septum interventriculare. Adskilningen danner på overfladen af hjertet to furer, sulclus interventricularis anterior et posterior og sulcus coronarius.

Undersøgelser af hjertet 
 Klinisk undersøgelse
 EKG
 Ekkokardiografi
 Myokardiescintigrafi
 Hjertekateterisation

Hjertesygdomme 
Iskæmiske hjertesygdomme
 Akut myokardieinfarkt (AMI)
 Akut koronar syndrom (AKS)
 Angina pectoris
Arytmi/rytmeforstyrrelser
 Grenblok
 AV-blok
 Atrie-flimren
 Ekstrasystoli
 Takykardi
 Adams-Stokes syndrom
 Hjerteklapfejl
Infektioner i hjertet
 Endokardit
 Perikardit
Andre kardiologiske lidelser
 Hjertestop
 Hjerteflimmer
 Hjerteinsufficiens
 Kardiogent shock

Transplantation af grisehjerte til menneske 
Den første vellykkede transplantation af et hjerte fra en genetisk modificeret gris til et menneske blev udført 7. januar 2022 i Baltimore af hjertekirurgen Bartley P. Griffith; modtageren var David Bennett (57).

Historie, kultur og filosofi 

Mennesket har tillagt hjertet en særlig betydning siden civilisationens begyndelse. Ole Høystad gennemgår i bogen A History of the Heart de historiske forståelser af hjertet fra oldtiden og frem til i dag. Anders Dræby skildrer i Livskunsten de forskellige filosofiske og religiøse tilgange til hjertet og viser, hvordan hjertet her gives en betydning, der rækker ud over forståelsen af hjertet som organ: Hjertet bliver således et billede på ånd, moral eller kærlighed.

Se også 
 By-pass operation
 Hjertecyklus
 Hjertetransplantation
 Hjertedød
 Kardiologi
 Minutvolumen
 Puls
 Sinusrytme
 Aortastenose

Referencer

Litteratur 
 Hansen, Haunsø & Schafflitzky (Red): "Medicinsk kompendium lommebog". Nyt nordisk forlag Arnold Busck, KBH 2005.

Eksterne henvisninger 
 Transplantation af grisehjerte til menneske. BBC, 11. januar 2022.
 Hjertekirurg Bartley P Griffith taler om den unikke transplantation.
 Om Menneskets hjerte i Den Store Danske

 
Indmad