Danske adelsslægter

Danske adelsslægter. Den danske adel inddeles i uradel og brevadel, og (mere upræcist) i højadel og lavadel. Ofte bruges en mellem-grad: Lokaladel.  Den består af ca 189 slægter (hvoraf nogle er uddøde i mandslinjen), der enten er ubetitlede (lavadel el lokaladel), eller friherrelige (= baron), lensfriherrelige (= lensbaron), grevelige eller lensgrevelige. De betitlede slægter hører til højadelen. 

1818 blev en nylig udnævnt fransk greve Decazes udnævnt til hertug af Glücksbierg. 

Som uradel regnes den adel, der kendes før enevælden 1660, mens brevadelen er den adel, der (fra 1400-tallet) har fået sit adelskab gennem et patent eller andet kongebrev. Som højadel regnes den gamle rigsrådsadel og den betitlede adel efter enevældens indførelse 1660.

I 1600- og 1700-tallene uddøde mange slægter fra den gamle danske uradel (fx Brahe, Marsvin etc.), og de blev "erstattet" af indvandrede (især tyske) adelsslægter, hvis medlemmer blev naturaliseret (dvs. anerkendt) som dansk adel.

Det er dog værd at bemærke, at der gennem tiden har levet mange udenlandske adelsslægter i Danmark, der af forskellige – ofte tilfældige – grunde ikke er blevet naturaliseret (se en ufuldstændig liste her). De henregnes således ikke til den danske adel, men er adelige i deres oprindelseslande.

Oversigter 
Der er flere oversigter over dansk adel:

Nyt Dansk Adelslexikon 
Thiset og Wittrup udgav i 1904: Nyt Dansk Adelslexikon (NDA). Det indeholder en lille artikel om hver slægt, med dens navn, våben, første og sidste kendte mand. Herunder mange enkeltpersoner, hvis familieforhold ikke kendes. NDA er det nærmeste vi kommer til en 'officiel' liste, men der ses mange enkeltpersoner og enkelte slægter i (senere trykte) kildeudgivelser, som ikke er medtaget.

Danmarks Adels Aarbog 
Danmarks Adels Aarbog (DAA) er udkommet siden 1884 og udgives af Dansk Adels Forening. Hvert bind indeholder en 'præsensliste' dvs slægtstavler over nulevende medlemmer af alle danske adelsslægter.
Dertil er der stamtavler for mere end 750 danske adelsslægter, incl nogle norske - plus rettelser og tilføjelser. Navneregister over stamtavlerne i hvert bind.

Danske Adelsvåbener. En heraldisk nøgle 
Sven Tito Achen:
     Danske Adelsvåbener. En heraldisk nøgle. 
     Politikens Forlag 
     København 1973 
Bogen rummer 1716 tegninger af våben plus omtale af slægterne. Omtalen er fra Nyt Dansk Adelslexikon, våbnene er fra
     H Storck: 
     Dansk Våbenbog. Afbildninger til ... Nyt Dansk Adelsleksikon (NDA).
     København 1910.
Heri har professor Hermann Storck (1839-1922) tegnet et 'standard-våben' for hver slægt.
Teksten om slægterne er fra Nyt dansk Adelsleksikon, og der er suppleret med henvisninger hertil og til DAA (Adelsaarbogen). Slægter hvis våben ikke kendes skal søges i Adelsleksikonnet.

Dansk Adelskalender 
Ferdinand von Krogh, Dansk Adelskalender, København 1878,udkom kun det ene år, og  opregner de på daværende tidspunkt blomstrende adelsslægter.

Derudover har A.F. Bergsøe i Den danske Stats Statistik, bind 1, 1844, bragt en liste over "Den danske Arveadel".

Lexicon over adelige Familier 
(Lex.adel.fam) Lexicon over adelige Familier i Danmark, Norge og Hertugdømmerne.  2 bd 1787-1813.  Med farvelagte våbentegninger.

Liste over danske adelsslægter 
NB: Skemaet er ikke komplet. Følgende skema er begyndelsen på en komplet liste over danske adelsslægter, både nulevende og uddøde. Pt. skulle samtlige nulevende slægter være opført på listen. Der findes stamtavler i DAA for over 700 adelsslægter, men der findes mange små adelsslægter uden stamtavle, samt hundredevis af adelsmænd i Middelalderen, som vi ikke kender nogen slægt til. Skemaets slægter er ikke udvalgt efter noget fast princip. 

Årstal for adling er anført i skemaet. Kendes årstal for, hvornår slægten første gang træder frem i historien, står det som: Ses 1234. For slægter, der er blevet dansk adel ved naturalisation, fremgår i reglen  både året, hvor slægten træder frem i historien, og året for den danske naturalisation. Uradel er brugt dels om dansk uradel, dels om indvandret adel. Højadel ligeså, selvom slægten i Danmark er/var ubetitlet. Nogle indvandrede slægter blev naturaliseret, andre fik (købte) et adelspatent, andre fik et adels-anerkendelses-patent. Indvandret adel før enevælden (1660) fik ikke naturalisation, men var bare dansk adel. Enkelte indvandrede slægter erklærede sig udenlandsk adelige uden at være det. For indvandrede slægter er den anførte ældste person i reglen den udenlandske, ikke den der har fået dansk patent. For adlede danske slægter tilsvarende: Ældst kendte stamfar, ikke den adlede.   

Personer er i reglen anført med det slægtsnavn, som de bar før adlingen.

Slægtsnavn i "gåseøjne" viser at slægten ikke har brugt det, og i reglen ikke kendt det, idet det det er opfundet af slægtebogsfruerne.

Slægter der har brugt flere navne (evt bare varianter) ses med hovednavnet først, og det alternative i almindelig parentes: Tinhuus (Skinkel), Scheel (Schele). 

Når flere slægter brugte samme navn, får de alle en specifikation, som i dette årtusind skrives i kantet parentes: Kaas [m sparre], Friis [af Hesselager].

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

L

M

N

O

P

Q

R

S

T

U

V

W

Z

Hertugslægter 
Der findes to slægter med dansk hertugtitel:
 Hertug af Schleswig: Udsprunget af børn til Gerhard 3. af Holsten, siden 1459 gennem kvinder det Oldenborgske hus inkl. Gottorpske gren og Sønderborgske grene. Sidste hertug af Schleswig var kong Frederik IX (-1972), titlen er ikke arvelig i kvindelinie, så dr Margrethe er ikke H af Schl. 
 Hertug af Glücksbierg: Den franske slægt Decazes fik hertug-patent 1818.

Se også 
 Ikke-naturaliserede adelsslægter i Danmark
 Uradel
 Adel
 Norske adelsslægter
 Svenske adelsslægter

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Afskrift af Dansk Adelskalender
 Database over slægten Reventlow

 Adel i Danmark – Den Store Danske
 1600 Adelsvåben fra middelalderen - over 800 danske 
 Stamtavler for ca 230 adelsslægter
 Kofoed Adels Adelsbrevet 1514 Controversies