alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1784

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1784 (tal)

Begivenheder 
 14. april - Frederik 6. og Andreas Peter Bernstorff gennemfører et vellykket statskup mod Ove Høegh-Guldberg og Arveprins Frederik 
21. september - Pennsylvania Packet and General Advertiser udkommer som det første levedygtige dagblad i USA

Født 
 12. juni - Paul Andreas Kaald,  norsk kaperkaptajn (død 1867).
 3. oktober - Louise Lehzen, tysk baronesse (død 1870).
 24. november – Zachary Taylor, USA's 12. præsident (død 1850).

Dødsfald 
 10. august - Allan Ramsay, skotsk portrætmaler (født 1713).
 13. december – Dr. Samuel Johnson, engelsk filosof og ordbogsforfatter (født 1709).

Eksterne henvisninger 

84
1786

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1786 (tal)

Begivenheder 
 8. august - Mont Blanc, Europas højeste bjerg, bestiges for første gang
25. august - Kronprins Frederik (Frederik 6.) nedsætter den store landbokommision, der baner vej for landboreformerne

 Slaveoprør blandt 452 lænkede slaver på skibet Christiansborg.

Født 
 24. februar – Wilhelm Grimm, indsamler og udgiver af folkeeventyr (død 1859).
 11. september – Friedrich Kuhlau, tysk-dansk komponist (Elverhøj). (død 1832).
 17. august – Davy Crockett, amerikansk pelsjæger og politiker (død 1836).
 25. august - Ludwig 1. af Bayern (død 1868)
 18. september – Christian 8. dansk konge 1839-1848
 18. november – Carl Maria von Weber, tysk komponist (død 1826).

Dødsfald 
 17. august – Frederik den Store af Preussen (født 1712).

Referencer

Eksterne henvisninger 

86
1790

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808

Se også 1790 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Første Dampmaskine i Danmark, i smedien på Holmen

Januar 
 15. januar – Fletcher Christian gik sammen med otte andre mytterister fra Bounty og seks mænd og 12 kvinder fra Tahiti i land på Pitcairn

Marts 
 8. marts - den franske nationalforsamling stemmer for at fortsætte slaveriet i de franske kolonier

Maj 
 29. maj – Rhode Island bliver optaget som USA's 13. stat

Juli 

 9. juli - under Slaget ved Svensksund besejrer den svenske flåde overbevisende Den kejserlige russiske flåde ved det største søslag nogensinde i Østersøen og bringer derved Den russisk-svenske krig (1788-1790) til ophør

December 
 17. december – I Mexico City udgraves en 24-tons tung "solsten" forsynet med astronomiske symboler

Født 
 16. december - Leopold 1. af Belgien fra 1831 til sin død i 1865.

Dødsfald 
 20. februar – kejser Josef 2. af det tysk-romerske Rige i 1765 og Østrig fra 1780 til sin død (født 1741).
 17. juli - Adam Smith, skotsk økonom og filosof (født 1723).

Musik 
 26. januar – Mozarts opera Così fan tutte har premiere i Wien.

Eksterne henvisninger

Referencer 

90
1792

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808

Se også 1792 (tal)

Begivenheder

Februar 

 5. februar - Sultan Tippo Sahib af Mysore afstår efter krig med England halvdelen af sit rige
 7. februar - Østrig og Preussen indgår alliance vendt mod Frankrig

Marts 
 16. marts - Christian 7. udsteder "Forordning om Neger-Handelen", der forbyder rigets undersåtter at handle med Negere eller Negerinder, at transportere dem på skibe eller indføre Negere og Negerinder til de Vestindiske Øer. Forordningen træder dog først i kraft 1. januar 1803
 16. marts - Kong Gustav 3. af Sverige bliver skudt af Johan Jacob Anckarström ved et maskebal på operaen. Han dør 29. marts.
 27. marts - Efter gensidig udveksling af trusler og ultimatum erklærer Frankrig krig mod Østrig, og dermed også Preussen som er i alliance med dem; Frankrig er nærmest helt isoleret i Europa efter revolutionen

April 
 20. april - Frankrig erklærer krig mod Østrig, hvilket bliver starten på de franske revolutionskrige
 25. april - guillotinen bliver brugt første gang i Frankrig. Nicolas Jacques Pelletier, en tidligere straffet, bliver henrettet for voldeligt røveri

Maj 

 15. maj - den første koalitionskrig indledes ved Frankrigs krigserklæring mod Kongeriget Sardinien
 17. maj - 24 New York City-børsmæglere mødes i Wall Street og etablerer byens første børs med værdipapirer (senere New York Stock Exchange)

Juni 
 1. juni – Kentucky bliver optaget som USA's 15. stat

Juli 
 31. juli - Grundstenen lægges til Frihedsstøtten på Vesterbro i København. Den rejses til minde om ophævelsen af Stavnsbåndet fire år forinden

August 

 13. august - Ludvig 16. af Frankrig arresteres af Nationalforsamlingen og erklæres en fjende af folket

September 

 21. september - Frankrig bliver republik og tager afsked med monarkiet
 22. september - Republikken Frankrig udråbes, og den revolutionære kalender indføres. Alle franskmænd skal nu tiltales "borger" eller "borgerinde"

Oktober 
 13. oktober – I Washington D.C., USA nedlægges grundstenen til "Det Hvide Hus", som er tegnet af James Hoban

November 

 14. november - som den første englænder ankommer kaptajn George Vancouver til San Franciscobugten
 24. november - den franske revolutionskalender indføres og er i brug indtil 1806

Født 
 17. februar - Karl Ernst von Baer, tyskbaltisk zoolog (død 1876).
 29. februar – Gioacchino Rossini, italiensk komponist (død 1868).
 4. august – Percy Bysshe Shelley, engelsk digter (død 1822).

Dødsfald 
 23. februar – Joshua Reynolds, maler og medstifter af Royal Academy (født 1723)
 4. august - John Burgoyne, britisk general og forfatter (født 1723)
 25. september – Adam Gottlob Moltke, dansk greve og overhofmarskal (født 1710)

Litteratur 
 Labyrinthen – Jens Baggesen.

Referencer

Eksterne henvisninger 

92
1793

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1793 (tal)

Begivenheder

Januar 
23. januar – Ved Polens anden deling tager Rusland og Preussen hver et stykke af Polen

Februar 
 1. februar – Frankrig erklærer England krig

Marts 
 4. marts - USA indsættes George Washington i sin anden embedsperiode
 7. marts – Frankrig erklærer Spanien krig

Juni 

 24. juni - Frankrig får sin første republikanske forfatning

Juli 
13. juli - Revolutionslederen Jean-Paul Marat myrdes af Charlotte Corday

August 
1. august - Frankrig introducerer som det første land i verden metersystemet for mål og vægt, et biprodukt af den franske revolution
10. august - Louvre-museet i Paris åbner for første gang, med en udstilling med 537 malerier og 184 andre kunstværker

Oktober 
15. oktober - den franske dronning Marie Antoinette dømmes skyldig i højforræderi
 16. oktober - den franske dronning Marie Antoinette, guillotineres i Paris på Place de la Révolution

November 

 8. november - museet på Louvre åbnes af revolutionsregeringen. Det er dog kun en del af de store samlinger, der er tilgængelige for offentligheden.

 15. november - der åbnedes for offentlig adgang til Det Kongelige Bibliotek i København

Udateret 
 august til november - En gul feber-epidemi rammer Philadelphia.

Født 
 22. april - Ludvig Bødtcher, dansk forfatter (død 1874).

Dødsfald 
 21. januar - Ludvig 16., konge af Frankrig og Navarra fra 1774 til 1792 (henrettes, født 1754).
 15. september - Theodor Holmskiold, dansk botaniker, hofmand og gehejmeråd (født 1731).
 3. oktober – Fletcher Christian, engelsk leder af mytteriet på Bounty (myrdet, født 1764).
 8. oktober - John Hancock, amerikansk statsmand og den første af underskriverne på USA's uafhængighedserklæring (født 1737).
 16. oktober – Marie Antoinette, eksdronning af Frankrig (henrettet se Begivenheder, født 1755).
 3. november - Olympe de Gouges, født Marie Gouze fransk forfatterinde og feminist, henrettet ved guillotine. (født 1748).

Eksterne henvisninger 

93
1794

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1794 (tal)

Begivenheder

Januar 
 3. januar – Århus Stiftstidende udkommer første gang

Februar 
 3. februar - Det Schouboeske Institut oprettes
 4. februar – Frankrig forbyder slaveri på fransk territorium.
 26. februar – Det første Christiansborg brændte

Marts 

 27. marts - USA's flåde oprettes

Juli 
12. juli - Den britiske admiral Nelson mister sit ene øje under belejringen af Calvi på Korsika.
 Juli-august – Den store tømrerstrejke i København
 27. juli – Jakobinerstyret i Frankrig styrtes

August 

 5. august - under Tømrerstrejken arresterer politiet 200 tømrersvende og sætter dem i Kastellet

September 
28. september - England, Østrig og Rusland danner alliance mod Frankrig.

Født 
 21. februar – Antonio López de Santa Anna, mexicansk præsident og general (død 1876).
 14. juni – Anna Christiane Ludvigsen, dansk digter (død 1884).
 27. december – Christian Albrecht Bluhme, dansk jurist, politiker, og minister (død 1866).

Dødsfald 
 6. april – Georges Danton, fransk revolutionær (henrettet, født 1759).
 27. juni – Wenzel Anton von Kaunitz, tidl. østrigsk udenrigsminister (født 1711).
 28. juli – Maximillien Robespierre, fransk revolutionær (henrettet, født 1758).

Eksterne henvisninger 

94
1795

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1795 (tal)

Begivenheder

Udateret 
Frankrig beslutter at gå over til metersystemet

Februar 

 10. februar - Borgmester Lucas Arff og byrådet i Køge beslutter, at det efterhånden stærkt forfaldne rådhus skal istandsættes. Først i 1803 går om­bygningen dog i gang, og det ombyggede rådhus står færdigt i august 1804

Marts 
 29. marts – Ludwig van Beethoven debuterer som 24-årig som pianist i Wien

Juni 
 5. juni – Københavns brand bryder ud

September 
16. september - England erobrer Cape Town i Sydafrika

Oktober 
 1. oktober – Det område, som i dag er Belgien, bliver en del af den franske republik.
 24. oktober – Ved Polens tredje deling udryddes Polen af Preussen, Rusland og Østrig

November 

 25. november - Polens deling: Stanisław August Poniatowski af Polen, den sidste konge i det uafhængige Polen, tvinges til at abdicere og drager i eksil i Rusland

Født 
 2. november – James Knox Polk, USA's 11. præsident fra 1845. I han embedsperiode bliver Californien og New Mexico lagt ind under amerikansk territorium. Han dør i 1849.

Dødsfald 
 11. februar – Carl Michael Bellman, svensk digter og visesanger. 55 år.
 19. maj – James Boswell, advokat, forfatter og Dr. Johnsons biograf. 54 år.
 24. august – François-André Danican Philidor, fransk komponist og sin tids største skakspiller, dør i landflygtighed i London. 68 år.
 19. december – Tyge Rothe, dansk forfatter og historiker (født 1731).

Litteratur

Eksterne henvisninger 

95
1796

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1796 (tal)

Begivenheder

Februar 

 1. februar - Upper Canadas hovedstad forlægges fra Newark (det nuværende Niagara-on-the-Lake) til York (det nuværende Toronto)

Marts 
 9. marts – Napoleon Bonaparte viet til Josephine

Maj 

 14. maj - den engelske læge Edward Jenner udfører den første vaccination mod kopper
 15. maj - under Den første koalitionskrig indtager Napoleon Bonaparte Milano i triumf.

Juni 
 1. juni- Tennessee bliver optaget som USA's 16. stat

August 
19. august - Frankrig og Spanien går i forbund og erklærer krig mod Storbritannien.

Født 
 28. juni – Dronning Caroline Amalie, dronning af Danmark (død 1881).
 23. juli – Franz Berwald, svensk komponist (død 1868).

Dødsfald 
 5. april – Ole Henrik Møller, dansk skolemand og personalhistoriker, (født 1715).
 17. november – Kejserinde Katharina 2. af Rusland (født 1729)

Eksterne henvisninger 

96
1797

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1797 (tal)

Begivenheder

Februar 

 1. februar - den danske stat indfører Toldloven af 1797

Maj 
 12. maj - Napoleon 1. af Frankrig indtager Venedig
 16. maj - en flådestyrke under kommando af Steen Andersen Bille besejrer en tripolitansk styrke ved Søslaget ved Tripoli

Juni 
 29. juni – Cisalpinske Republik dannes

Oktober 

 22. oktober - det første faldskærmsudspring gennemføres. Det udføres af André-Jacques Garnerin fra en ballon ca. 2 km over Parc Monceau, Paris

Udateret 
 Bertel Thorvaldsen ankommer til Rom. Han bor og arbejder her til 1838.

Født 
 31. januar – Franz Schubert, østrigsk komponist og pianist (død 1828).
 19. marts – Ernst Sophus Vilhelm Zahle, dansk præst (død 1837).
 7. oktober – Peter Georg Bang, dansk politiker, statminister og jurist (død 1861).
 29. november – Gaetano Donizetti, italiensk komponist (død 1848).

Dødsfald 
 22. februar - Baron von Münchhausen, tysk baron (født 1720).
 13. juni - Christian Jensen Lofthus, norsk almuetalsmand (født 1750).
 21. juni - Andreas Peter Bernstorff, greve og Danmarks udenrigsminister i to perioder; 1773-80 og 1784 til sin død. (født 1735).
 9. juli - Edmund Burke, engelsk-irsk konservativ politiker, forfatter, filosof mm. (født 1729).
 19. november - Holger Reedtz-Thott, dansk godsejer og kammerherre (født 1745).

Eksterne henvisninger 

97
1798

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808

Se også 1798 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Liechtenstein afskaffer dødsstraffen, som det første land i verden
 Napoleon indleder sit felttog i Ægypten

Januar 

 18. januar - Frankrig skærper krigskursen over for England. Frankrig beslutter, at alle skibe (også neutrale), der bliver opbragt af franske kaperskibe og medfører den mindste smule engelsk gods, skal prisedømmes, så både skib og ladning går tabt

Marts 

 29. marts - Republikken Schweiz dannes

Maj 

 26. maj - England indfører indkomstskat på indkomster over 200 pund

August 
 2. august - Slaget ved Abukir afsluttes med afgørende britisk sejr ledet af admiral Lord Nelson, over Frankrig - og Napoleon og hans mænd spærres inde i Egypten

Født 
 Ditlev Conrad Blunck, dansk maler
 24. december – Adam Mickiewicz, polsk romantisk digter

Dødsfald 
 1. december – Michael Gottlieb Birckner, dansk præst, forfatter og trykkefrihedsforkæmper (født 1756).
 12. februar - Stanislav Poniatovski af Polen, den sidste polske konge (født 1732).

Litteratur 
 Den nordsjællandske Almues Characteer, Skikke, Meninger og Sprog af Joachim Junge

Eksterne henvisninger 

98
1601

Konge i Danmark: Christian 4. 1588-1648 

Se også 1601 (tal)

Begivenheder 
 Der etableres et kanonstøberi i Helsingør, med tvangsafleverede kirkeklokker som råmateriale
 Juletræet kendes i Tyskland

Født 
 17. august – Pierre de Fermat, fransk jurist og amatørmatematiker (død 1665)
 13. september – Axel Urup, dansk rigsråd (død 1671)
 22. september – Anna af Østrig, dronning af Frankrig (død 1666)
 27. september – Ludvig 13. af Frankrig, fransk konge (død 1643)

Dødsfald 
 17. januar – Christoffer Valkendorf, rentemester (født 1525)
 10. maj – Hans van Steenwinckel den ældre, flamsk-dansk arkitekt og billedhugger (født ca. 1545)
 24. oktober – Tycho Brahe, dansk astronom (født 1546)

Eksterne henvisninger 

01
Rødplettet blåfugl

Rødplettet blåfugl (Aricia agestis) er en sommerfugl i blåfuglefamilien. Den er vidt udbredt i Europa og gennem den tempererede del af Asien til Amur. I Danmark er den mange steder almindelig, bortset fra Vest- og Sønderjylland og det sydøstlige Sjælland. Den findes f.eks. på tørre overdrev, skrænter og brakmarker. Larven lever i Danmark på arter af storkenæb og hejrenæb. Man ser den flyve i første generation i maj og juni, mens anden generation topper i august.

Arten blev første gang videnskabeligt beskrevet af de østrigske zoologer Michael Denis og Johann Ignaz Schiffermüller i 1775.

Udseende 
Begge køn er på oversiden brune med orange sømpletter på alle fire vinger. På den lyse underside ligner den almindelig blåfugl, men mangler sorte pletter indenfor forvingens midtplet. Det bedste kendetegn på undersiden er placeringen af de to yderste sorte pletter på bagvingens forkant. De danner et kolon hos rødplettet blåfugl, mens de er forskudt hos almindelig blåfugl. Vingefanget er 24-28 millimeter.

Kilder 

 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle. Gyldendal 1996. .

Blåfugle
Danmarks dagsommerfugle
Punkt

Et punkt er en stedangivelse uden udstrækning. Punktets koordinater angives med samme antal som den dimension, punktet er i.

Et uendeligt antal sammenhængende punkter danner en kurve. En lige kurve kaldes en linje.

Punkter findes inden for en lang række videnskaber.

Eksempler 

Smeltepunkt/frysepunkt, kogepunkt, absolut nulpunkt: Den éndimensionelle Celsius-temperaturskala er defineret ud fra vands henholdsvis smeltepunkt/frysepunkt sat til 0 °C og kogepunkt sat til 100 °C og inddelt i lige store inddelinger. Der er en nedre grænse for temperatur, som kaldes det absolutte nulpunkt og findes ved -273,15 °C.

Højdepunkt: På geografiske kort angives tit de højeste punkter i landskabet, hvor de er fundet via trigonometriske målinger. Selv om selve kortet er todimensionelt, så er højdepunkterne angivet i tre dimensioner: længdegrad, breddegrad og højde.

Overført betydning: I karriereforløb tales ofte også om højdepunkter, men disse er todimensionelle, hvor tiden er den ene akse og succesen den anden akse.

Forskellige typer punkter 
 Dugpunkt
 Flammepunkt
 Frysepunkt
 Højdepunkt
 Kardinalpunkt
 Knudepunkt
 Kogepunkt
 Kontrapunkt
 Lavpunkt
 Målepunkt
 Sadelpunkt
 Smeltepunkt
 Tidspunkt
 Tyngdepunkt

Grafer
Elementær geometri
Matematiske begreber
Nunatak

Nunatak (kalaallisut: nunataq) er et grønlandsk ord for en bjergtop, som er så høj, at den rager op igennem en kappe af indlandsis eller igennem en gletsjer.

Se også 
 Overvintringsteorien

Bjerge og fjelde i Grønland
Erik Sigsgaard

Erik Sigsgaard (født 7. februar 1938 i Bjørnlund) er en dansk seminarielektor, børneforsker og tidligere politiker. Sigsgaard var medlem af Folketinget og Københavns Borgerrepræsentation i 1960'erne og 1970'erne for Socialistisk Folkeparti og senere Venstresocialisterne.

Sigsgaard blev uddannet lærer fra Statsseminariet på Emdrupborg i 1960, læste psykologi ved Københavns Universitet 1958-1962 og blev cand.pæd. fra Danmarks Lærerhøjskole i 1982.

Politisk engagerede han sig tidligt i Socialistisk Folkeparti, men var i 1967 med til at sprænge partiet og danne Venstresocialisterne. Han var medlem af Københavns Borgerrepræsentation 1962-1970 og 1974-1975 samt af Folketinget 1964-1971 og 1975-1976. 

Siden 1980'erne har Erik Sigsgaard forsket i institutioner for såvel børn som voksne. Han har fra 1998 været ansat ved Center for Institutionsforskning ved Professionshøjskolen UCC i Glostrup.

Han blev særlig kendt for sit såkaldte skældud-projekt, der fandt sted 1994-2002, hvor han undersøgte og dokumenterede omfanget af skældud i danske børneinstitutioner samt undersøgte dennes skadelige effekt på børn. Som led i projektet angav han forslag til andre former for kommunikation. Han benyttede sig af interviews med børnene for at indfange det såkaldte børneperspektiv (frem for voksenperspektivet).

Hædersbevisninger 
 1994: Peter Sabroe-prisen
 2002: Red Barnets Børnerettighedspris

Citat 
 »De indsatte« – Børnene – bør sikres visse rettigheder.

Ekstern henvisning 

Lærere fra Danmark
Lektorer fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra VS
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1900-tallet
Tidligere folketingsmedlemmer fra SF
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog
Elfenben

Elfenben er et hårdt, hvidt eller gulligt animalsk materiale, oftest fra elefantens lange runde stødtænder. Det kan dog også komme fra andre dyr som hvalros, vortesvin, narhvaler eller uddøde dyr som mammutter. Anvendelsen har gennem tiderne været udskæringsarbejder som f.eks. skakbrikker, smykker, klavertangenter, som indlæg i møbler samt mindre brugsgenstande som eksempelvis kamme. Traditionelt regnes elfenben fra den Afrikansk skovelefant (Loxodonta cyclotis) som den mest værdifulde.

Elfenben er omfattet af handels- og eksportforbud for at bevare bestanden af elefanter.

Der findes erstatninger for elfenben udover plastik, bl.a. elfenbensnødden.

Elfenben bliver i dag handlet ulovligt på det sorte marked.

Se også 
 Hvalroselfenben

Eksterne henvisninger 

Materialer
Elefanter
Dyreprodukter
Brun rotte

Brun rotte (latin: Rattus norvegicus), også kendt som vandrerotte, er en gnaver, der normalt har en kropslængde på mellem 28 og 45 cm inkl. hale. Hunnerne vejer mellem 200-400 g, hanner mellem 300 og 700 g. De kan dog komme op og veje mere under rette omstændigheder.

Tænderne vokser gennem hele livet og der er i alt 12 kindtænder + 4 fortænder. De lange og kraftige fortænder, som kendetegner gnavere, er gode til at få hul på f.eks. nødder, som er en del af deres oprindelige føde. De gør også rotterne i stand til at gnave sig igennem overraskende stærke barrierer.

Føde: Stort set altædende.

Levesteder: Den brune rotte kan leve overalt. I Danmark er den ofte tilknyttet de ferske vande, og har her en semi-akvatisk levevis. Skovbække og -åer er gode steder at finde brune rotter i naturen, og deres spor er lette at kende langs med mudrede brinker. Nær mennesker lever de gerne i kloakrør, i husenes vægge eller under gulvet, og på lossepladser, hvor der er rigeligt med føde.

Kønsmoden: 7-8 uger for hunner. Hannerne lidt senere, dog får de som regel først unger når de er  3-4 mdr.

Antal unger pr. kuld: gennemsnitligt 8. Kan dog få op til 20.

Eksterne henvisninger 

 Miljøstyrelsen: Rottebekæmpelse , Miljøstyrelsen
 Brun rotte (Rattus norvegicus). Dansk Pattedyrsforening
 Tamrotten.dk: Dansk side om rotter som kæledyr 
 Side om at holde rotter som kæledyr (engelsk)

Se også 
 sort rotte
 mosegris 
 tamrotte

IUCN Rødliste - ikke truede arter
Rotter
Invasive arter
Danmarks pattedyr
Sort rotte

Sort rotte (latin: Rattus rattus) er en gnaver, der også kendt som skibsrotte, husrotte, "pestrotte". Denne art var den oprindelige i Europa. Den er betydeligt mere specialiseret end den brune rotte, og den foretrækker en føde, der består af korn og kornprodukter. Den brune rotte, der kom hertil fra Indien med skibsfarten, er derimod opportunist og kan leve af nærmest alt, så den har næsten fortrængt den sorte rotte. Sammenlignet med den brune rotte er den sorte rotte dårligere til at svømme, men mere adræt og klatrer bedre, hvilket giver den mulighed for at flygte opad.

På trods af sit navn findes den i flere forskellige farver. Den er oftest sort til lys brun med en lysere bug. En typisk rotte vil være omkring 15-20 cm lang med yderligere 20 cm hale. I et optimalt miljø vil den føde unger hele året i kuld på 6 til 10 unger. Rotten kan blive omkring 2-3 år gammel. Den sorte rotte kan danne sociale grupper på op til 60 individer.

Se også 

 brun rotte, tamrotte
 mosegris

Kilder og henvisninger 

 Miljøstyrelsen: Rottebekæmpelse , Miljøstyrelsen
 :wikispecies:Rattus rattus
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Rattus rattus

IUCN Rødliste - ikke truede arter
Rotter
Invasive arter
1452

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1452 (tal)

Begivenheder 
 Svenske tropper under ledelse af Karl Knutsson hærger Skåne .
 Sejlads forbydes i Storebælt for at øge indtægterne på Øresundstolden.
Den portugisiske navigatør Diogo de Teive opdager øerne Corvo og Flores i øgruppen Azorerne.
 19. marts - Frederik 3. bliver kejser af det Tysk-romerske rige; den sidste kejser der bliver kronet i Rom.
18. Juni - Pave Nikolaus 5. udsteder bullen Dum Diversas, der legitimerer den koloniale slavehandel.

Født 
 10. marts – Ferdinand 2. af Aragonien (død 1516).
 15. april – Leonardo da Vinci, maler (død 1519).
 21. september – Girolamo Savonarola, italiensk/florentinsk præst (død 1498).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

52
1519

Konge i Danmark: Christian 2. 1513-1523

Se også 1519 (tal)

Begivenheder 
 13. marts – Den spanske opdagelsesrejsende og erobrer Hernán Cortés lander i Mexico 
15. august - Panama City grundlægges 
20. september - Ferdinand Magellan forlader Sevilla i Spanien med 5 skibe og 270 mand for at begynde sin første verdensomsejling
 8. november – Hernán Cortés kommer til aztekernes hovedstad, Tenochtitlán, hvor han tager deres konge Moctezuma II som gidsel

Født 
 13. april – Katarina af Medici, dronning af Frankrig (død 1589).
 20. juli – Pave Innocens 9. (død 1591).

Dødsfald 
 2. maj – Leonardo da Vinci (født 1452).
 10. december – Birger Gunnersen, ærkebiskop af Lund fra 1497 til sin død (født ca. 1445).

Sport

Musik

Eksterne henvisninger 

19
Rotter

Rotter (Rattus) er en slægt af gnavere i musefamilien. Der findes omkring 64 forskellige rottearter. Disse pattedyr er større end deres slægtninge musene, men vejer sjældent over 500 gram. Rotter anses ofte for at være skadedyr, som aktivt bliver udryddet af mennesker. Rotter lever nemlig bl.a. af affald, og kan dermed være med til at sprede sygdomme, som kan ramme mennesker og husdyr. Men rotten kan også ses som et vigtigt nyttedyr, da den (sammen med musen), er det dyr der bliver mest anvendt, når der skal laves forsøg til udvikling af ny medicin. Tamrotter bliver også holdt som kæledyr.

Rotte anvendes også som betegnelse for forskellige andre arter af gnavere uden for slægten Rattus, f.eks. bisamrotten.

Det er lovpligtigt at anmelde rotter til kommunen, hvis du ser rotter eller tegn på rotter. Dette gælder både udenfor, indenfor, på offentligt og privat område.

Arter 

 Brun rotte – også kendt som vandrerotte.
 Sort rotte – også kendt som skibsrotte, husrotte, "pestrotte".
 Tamrotte – tam udgave af den brune rotte.

Se også 
 Mosegrisen kaldes også for vandrotte, men er ikke en rotte. Den tilhører i stedet gruppen studsmus.
 Rottekonge
 Rottespærre
 Rottefængeren fra Hameln

Eksterne henvisninger 
 Miljøstyrelsens side om rottebekæmpelse
Anmelde rotter på Borger.dk

 
Skadedyr
Muldvarp (flertydig)

Muldvarp hentyder til flere artikler:

 Muldvarp eller europæisk muldvarp – et pattedyr af ordenen insektædere

Film og serier 
 Muldvarpen (tegnefilm) – en tegnefilmserie for børn samt dennes hovedfigur
 Muldvarpen - Undercover i Nordkorea – en dansk dokumentarserie tilrettelagt af Mads Brügger

Anden brug 
 En  person, som tilsyneladende arbejder loyalt for en organisation, men som i hemmelighed udspionerer den indefra, f.eks. en spion
Cesare Borgia

Cesare Borgia (født 13. september 1476, 12. marts 1507) formodes at være uægte søn af den spanske kardinal Rodrigo Borgia (senere Pave Alexander VI) og bror til Lucrezia Borgia.

Cesare blev født af Rodrigo Borgias formodede elskerinde Giovanna Vanozza Catanei, der også fødte ham Giovanni (Juan), Lucrezia og Goffredo (Jofre). Cesare læste jura og blev derefter kardinal, da han blot var 18 år. Sideløbende blev hans ældre bror Juan Borgia, der var Rodrigo Borgias yndlingssøn, generalkaptajn for pavedømmets styrker. Cesare indså, at hans liv som kardinal ville lede ham i en blindgyde; hans bror ville få alt. Han vidste præcis, hvad han måtte gøre. Juan Borgia skulle skaffes af vejen.

I 1499 var Juan død, og Cesare blev generalkaptajn. Han fik en kongelig fransk brud og sikrede sig dermed også hendes titel og en alliance med kong Ludvig 12. af Frankrig. Sammen med Kong Ludvig 12.'s styrker marcherede Cesare mod Romagna. Hans nådesløse stræben efter magt var uden fortilfælde. Da Cesare erobrede Faenza, tilbød han den højtelskede herre af byen, den galante 17-årige Astorre III Manfredi en plads i sin hær. Astorre og Cesare kom virkelig godt ud af det sammen, men Astorre udgjorde samtidigt en trussel: han var herre af Faenza på grund af sin afstamning. Så da Cesare vendte tilbage til Rom, fik han både Astorre og hans yngre bror druknet ved at beordre tunge sten bundet om deres fødder, hvorefter han lod dem tage en dukkert i Tiberen. Cesare viste også sit værd som general. Han indtog byen Urbino uden kamp ved Pavens hjælp. Planen var enkel: Paven bad om at låne artilleri fra hertugen, hans formodede allierede. I det øjeblik, hvor hertugen havde sendt artilleriet af sted, var Urbino forsvarsløs, og Cesare trængte ind i byen.

Cesare var en gåde for alle omkring ham. Isabella d'Este sendte fx 100 masker til ham for at lykønske ham med en sejr. Cesares drivkraft var uigennemskuelig for hans fjender og hans handlinger brutale. Cesare Borgia ses ofte som personliggørelsen af Machiavellis Fyrsten.

Litteratur 
 G.J. Meyer: The Borgias: The Hidden History,

Eksterne henvisninger 

Personer fra Spanien
Personer fra renæssancen
Hertuger af Valentinois
Luca Pacioli

Luca Pacioli (født 1445, død 19. juni 1517), var en italiensk matematiker, søn af Bartolomo Pacioli.

Pacioli, der hørte til franciskanernes orden, var nær ven af Leonardo da Vinci. Han underviste i matematik ved forskellige af Italiens universiteter og gavnede samtidens matematikere ved i sit 1494 i Venedig trykte værk: Summa de Arithmetica, Geometria, Proportioni et Proportionalita at samle tidligere bekendt stof i ret betydeligt omfang. Synderlig original produktivitet har han ikke udfoldet, men han betragtes som opfinder af det dobbelte bogholderi. Pacioli har desuden 1497 beskrevet det gyldne snit i værket De Divina Proportione (trykt 1509), som Leonardo da Vinci skal have illustreret.

Kilder 

 

Opfindere fra Italien
Matematikere fra Italien
Franciskanere
Kongeegen

Kongeegen er et gammelt egetræ i Jægerspris Nordskov ved Jægerspris. Det har en anslået alder på 1500 – 2000 år, hvilket formodentlig gør det til Nordeuropas ældste egetræ.

Træet kan oprindeligt have stået på en åben fugtig eng, og det kan være derfor, at det er så lavstammet.

Storkeegen og Snoegen står i samme skovområde, men disse er begge døde.

Danneregen 
Danneregen er et egetræ i parken ved Jægerspris Slot, skabt i 1986 som en podning af Kongeegen, og plantet i parken af Prins Henrik.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Egene i Jægerspris Nordskov

Navngivne træer i Danmark
Lokaliteter i Frederikssund Kommune
Antigua og Barbuda

Antigua og Barbuda () er en suveræn stat i Caribien. Antigua og Barbuda er en østat beliggende i De Små Antiller mellem Det Caribiske Hav og Atlanterhavet og består af de to større øer Antigua og Barbuda og en række mindre øer. Syd for østaten ligger øen Guadeloupe, mod sydvest øen Montserrat og mod vest Saint Kitts og Nevis.

Antigua og Barbuda har et areal på og et befolkningstal på  indbyggere. Hovedstaden hedder Saint John's og er beliggende på øen Antigua.

Antigua og Barbuda er et konstitutionelt monarki med Charles 3. som konge og statsoverhovede. Han repræsenteres i det daglige af en generalguvernør, mens Antigua og Barbudas premierminister er regeringsleder.

Historie 

Antigua blev først befolket af indianske jægere og samlere omkring 3100 f.kr., de blev efterfulgt af saladoid-folk der kom fra områder i det nuværende Venezuela. Omkring 1100 f.kr. forlod de fleste beboere øen blandt andet på grund af mangel på ferskvand.

Antigua og Barbuda blev opdaget af Christoffer Columbus i 1493, han navngav den størst ø Atigua, efter en kirke i Sevilla i Spanien. De første europæere som bosatte sig på øen var spaniere og franskmænd, men de forlod snart øen på grund af ferskvandsmangel. Antigua kom under britisk kontrol i 1632 og Barbuda i 1678. Med slaver hentet fra Afrika blev der blandt andet dyrket tobak og ingefær på øen.

I 1800-tallet blev Antigua brugt som et hovedkvarter for den britiske marinens caribiske flåde. Landets økonomi var baseret på landbrug.

I 1834 blev slaveriet forbudt, men sukkerindustrien i landet var stadigt en vigtig næringsvej for mange helt til den blev nedlagt i 1972 De tidligere slaver arbejde fortsat hårdt og de fik den samme løn som før.

I tiden fra 1939 til 1950 var der en stor politisk udvikling. I 1939 blev landets første fagforening grundlagt, og den arbejde blandt andet for bedre leveforhold for arbejderne. Antiguas Arbejderparti blev oprettet og blev hurtigt det største parti. Fra 1958 til 1962 var landet med i Den vestindiske føderation, og i 1967 blev landet et selvstyret område under britisk kontrol, det gjorde at landet fik en folkevalgt regering for første gang.

I 1978 begyndte arbejdet for fuldt uafhængighed, og den 1. november 1981 blev Antigua og Barbuda en selvstændig stat.

Politik 

Antigua og Barbuda er et konstitutionelt monarki, der er medlem af Commonwealth of Nations. Antigua og Barbudas monark er sammenfaldende med den britiske monark, og det nuværende statsoverhoved er derfor kong Charles 3. af Storbritannien. Monarken repræsenteres i det daglige af Antigua og Barbudas generalguvernør. Regeringslederen er premierministeren, mens den lovgivende magt indehaves af Antigua og Barbudas parlament, der består af to kamre.

Administrativ inddeling 

Antigua og Barbuda er delt ind i 6 administrative sogne (parishes). Desuden er Barbuda og den ubeboede ø Redonda styret som afhængige områder.

Geografi 

Antigua og Barbuda har et samlet areal på .

Demografi 

Antigua og Barbuda har et befolkningstal på   indbyggere.

Se også 
 Verdens lande

Kilder og eksterne henvisninger 

 

Lande i Nordamerika
Caribiske øer
 
Monarkier i Nordamerika
Konstitutionelle monarkier
Terningsommerfugl

Terningsommerfuglen (Hamearis lucina) er en sommerfugl i familien metalmærker, der findes i mange former og farver udenfor Europa, specielt i Amerika. Den er uddød i Danmark, men er stadig ret udbredt i Mellemeuropa og findes desuden talrigt på Öland i Sverige. Østpå findes den til Midtrusland. Sommerfuglen er meget tæt knyttet til planten kodriver.

Forekomst i Danmark og nabolande 
Sommerfuglen er erklæret uddød i Danmark. Den er ikke set her siden 1960. Terningsommerfuglen kunne findes på Sjælland på små enge og i skovlysninger i perioden 20. maj til 10. juni. Sidste findested var Allindelille Fredskov. Stævningsskove og græsningsskove gav sommerfuglen de rigtige betingelser for overlevelse, da det ikke er ligegyldigt hvilken slags kodriverplanter der findes på stedet – de skal være modne planter, der er ved at blive fortrængt af buske og andre urter.

Den findes stadig i Sverige, England og Tyskland, selvom den også her er blevet sjældnere.

Udseende 
Terningsommerfuglen har et vingefang omkring 28 mm. Ved første øjekast kan den minde om en bredpande, tættere på kan oversiden af terningsommerfuglen minde om en pletvinge, men vingebagsiden har to rækker af lyse/hvide pletter på en rødbrun bund. Hunnen har seks ben som de fleste insekter, mens hannen som takvingerne kun har fire regulære ben.

Livscyklus 
Æggene bliver lagt på hulkravet kodriver. Efter 14 dage klækkes de. Larverne æder kun af planten om natten og gemmer sig om dagen. Efter ca. 6 uger (i august) forpuppes larven. Puppen overvintrer og til foråret, efter ca. 9 måneder, kommer den voksne terningsommerfugl frem.

Foderplanter 
Larven levede af hulkravet kodriver i Danmark og gør det stadig i Sverige. I Tyskland findes den også på fladkravet kodriver og i England på storblomstret kodriver.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 252-254.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika.

Blåfuglefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Blåfugle (sommerfugle)

Blåfugle (Lycaenidae) er en familie af sommerfugle. Familien består af cirka 4.500 arter af dagsommerfugle. De cirka 1400 arter af metalmærker (Riodinidae) har også været en del af denne familie. Det er ofte livlige og farverige arter, der i vingefang varierer i størrelse fra 7 millimeter til 8 centimeter. Mange arter lever sammen med myrer i større eller mindre grad, enten som parasitter eller med fordele for begge parter. Æggene er knap- eller makronformede, ofte med mønstre på den hvælvede overside. Larverne er bænkebider-formede, bevæger sig langsomt og er meget tykhudede, hvilket ses som et forsvar mod myrer.

Danske arter 
Arter af blåfugle, der er truffet i Danmark:

Underfamilie Theclinae (Busksommerfugle)
 Guldhale (Thecla betulae)
 Blåhale (Quercusia quercus eller Neozephyrus quercus)
 Det hvide W (Satyrium w-album)
 Egesommerfugl (Satyrium ilicis)
 Slåensommerfugl (Satyrium pruni)
 Grøn busksommerfugl (Callophrys rubi)

Underfamilie Lycaeninae (Ildfugle)
 Lille ildfugl (Lycaena phlaeas)
 Stor ildfugl (Lycaena dispar)
 Dukatsommerfugl (Lycaena virgaureae)
 Sort ildfugl (Lycaena tityrus)
 Violet ildfugl (Lycaena alciphron)
 Violetrandet ildfugl (Lycaena hippothoe)

Underfamilie Polyommatinae (Egentlige blåfugle)
 Dværgblåfugl (Cupido minimus)
 Skovblåfugl (Celastrina argiolus)
 Kløverblåfugl (Glaucopsyche alexis)
 Ensianblåfugl (Maculinea alcon)
 Sortplettet blåfugl (Maculinea arion)
 Engblåfugl (Cyaniris semiargus)
 Almindelig blåfugl (Polyommatus icarus)
 Isblåfugl (Polymmatus amanda)
 Rødplettet blåfugl (Aricia agestis)
 Sortbrun blåfugl (Aricia artaxerxes)
 Bølleblåfugl (Vacciniina optilete)
 Argusblåfugl (Plebejus argus)
 Foranderlig blåfugl (Plebejus idas)

Referencer 

 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle. Gyldendal 1996. .

Eksterne henvisninger 

Dagsommerfugle
Guldhale (sommerfugl)

Guldhalen (Thecla betulae) er en sommerfugl i blåfuglefamilien. Den er udbredt i dele af Europa og gennem tempereret Asien til Stillehavskysten i lyse skove, parker, skovbryn og krat. I Danmark kan den specielt ses ved kratområder med dens foderplante slåen. Mere specifikt i Nordsjælland, Østjylland og Sydfyn.

Udseende 
Hunnen er den mest markante med et vingefang på cirka 4 centimeter og en dyborange underside med spinkle hvide linjer på begge vingepar. Oversiden er sortbrun, og forvingerne er hos hunnen med et fremtrædende orange bånd. Der findes desuden en orange tegning på bagvingehalen. Hannen er uden orange bånd på forvingeoversiden.

Foderplanter 
Larven lever på slåen, mirabel og andre arter af slægten Prunus.

Trusler 
Guldhale er meget modtagelig over for pesticidanvendelse, og sommerfuglen ses derfor ikke i områder som er blevet sprøjtet.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996.
 Roland Gertsmeier: Hvilken sommerfugl er det, 1988.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika.

Busksommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Blåhale (sommerfugl)

Blåhale (Neozephyrus quercus) er en sommerfugl, der er knyttet til egekronerne. Den er vidt udbredt i Europa, Vestasien og det nordvestlige Afrika. I Danmark findes blåhalen i de områder, hvor dens foretrukne foderplante, egetræet, er udbredt. Det er en af de sommerfugle, som ikke suger nektar, men derimod lever af honningdug i trækronerne. Blåhale er Danmarks almindeligste busksommerfugl.

Arten blev videnskabeligt beskrevet af Carl von Linné i 1758.

Udseende 
Vingefanget er er 29–35 mm, hunnen er mindre end hannen. Blandt de danske sommerfugle er den ikke til at forveksle med andre. Hannen har en stålgrå overside, mens hunnen har et par skinnende blå, sammenflydende pletter ved vingeroden. Oftest ses blåhale med sammenklappede vinger, hvor man ser den sort/hvide linjetegning og den orange øjeplet, lige indenfor halen.

Livscyklus 
Blåhalen ses flyvende fra juli til lidt ind i september. Eg både stilkeg og vintereg er værtsplante for blåhale. Æggene lægges ved foden af egens knopper. Larverne udvikler sig hurtigt, men overvintrer inde i ægget, hvorfra de gnaver sig ud omkring 1. maj. De kravler derefter op og æder af egens blomster. Larven er fuldvoksen i juni (efter 1-2 måneder), hvorefter de forpupper sig i vissent løv.

Foderplanter 
Larven lever på egens unge blade, både af stilkeg og vintereg.

Billeder

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996.
 Roland Gertsmeier: Hvilken sommerfugl er det, 1988.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika.
 Lepidopterologisk Forening, Per Stadel Nielsen.

Busksommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Det hvide W

Det hvide W (Satyrium w-album) er en sommerfugl i blåfuglefamilien. Den findes typisk knyttet til elm i skovbryn og er udbredt i størstedelen af Europa og mod øst gennem Asien til Japan. I Danmark findes den næsten over hele landet, hvor der vokser elm. Det hvide W kan også ses i byer, fx søger den voksne sommerfugl midt i juli til blomster af agertidsel, der findes i nærheden af elmetræerne.

Udseende 
Det hvide W med et vingefang på 25–33 mm kan kendes på den hvide W-aftegning på undersiden af bagvingen. Der findes desuden et mindre rødt sømbånd, også på bagvingens underside.

Livscyklus

Foderplanter 
Larven lever på gammel elm, både småbladet elm og skovelm, og i sjældnere tilfælde lind og andre træer.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996.
 Roland Gertsmeier: Hvilken sommerfugl er det, 1988.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika .

Busksommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Egesommerfugl

Egesommerfugl (Satyrium ilicis) er en sommerfugl i blåfuglefamilien. Den er især udbredt i Mellem- og Sydeuropa over Lilleasien til Mellemøsten. I Danmark, der ligger nær artens nordgrænse, er den kendt fra nogle få jyske egekrat. Larven lever på eg, mest små træer.

Billeder

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996.
 Roland Gertsmeier: Hvilken sommerfugl er det, 1988.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika .

Busksommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Slåensommerfugl

Slåensommerfugl (Satyrium pruni) er en sommerfugl i blåfuglefamilien. Den ses oftest i tæt slåenkrat, deraf dens navn. Den findes desuden primært i solåbne skove, vejkanter eller lignende steder. Slåensommerfuglen er meget sjælden i Danmark. I resten af Europa kan den ses i Nordvest-, Mellem- og Østeuropa. Østpå findes den gennem tempereret Asien til Korea.

Udseende 
Slåensommerfuglens han har et bånd af orange pletter på bagvingerne, hunnen har ofte mere tydelige orange pletter på forvingerne end hannen.

Foderplanter 
Som navnet antyder er slåensommerfuglens foderplante slåen. I sjældnere tilfælde lever larven dog også andre på arter af slægten Prunus.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996.
 Roland Gertsmeier: Hvilken sommerfugl er det, 1988.
 Paul E.S. Whalley: Dagsommerfugle, 1985.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika.

Busksommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
1602

Konge i Danmark: Christian 4. 1588-1648 

Se også 1602 (tal)

Begivenheder

Danmark 
 Snaastrup Mølle i Framlev Sogn brænder.
 Det færøske lagting klager til Christian 4. over engelske fiskere, der generer færingernes gode fiskepladser.
 Jon Jakobsen Venusinus udnævnes til kongelig historiograf.
 Hedevig, kongens storesøster, giftes med kurfyrst Christian 2. af Sachsen.

Udlandet 
 Det hollandske ostindiske handelskompagni oprettes i Amsterdam.
 Manama på Bahrain erobres af perserne.

Født

Danmark 
 (ca.) Svend Poulsen (Gøngehøvdingen), friskyttekaptajn.

Udlandet 
 Den franske kardinal og statsmand Jules Mazarin (død 9. marts 1661).

Dødsfald

Danmark 
 14. maj - Niels Krag, kongelig historiograf (født 1550)
 8. april - Ludvig Munk til Nørlund, far til Kirsten Munk.
 28. juli - Peder Sørensen, dansk livlæge for kongen fra 1571 (født 1542).

Udlandet 
 22. marts - Agostino Carracci, italiensk kunstmaler (født 1557)
 oktober – Thomas Morley, engelsk komponist (født 1557 eller '58.
 Pietro Faccini (født 1562), kunstmaler.

Eksterne henvisninger 

02
1603

Konge i Danmark: Christian 4. 1588-1648 

Se også 1603 (tal)

Begivenheder 
 24. marts - Personalunion oprettes mellem England og Skotland, da Jakob 6. af Skotland bliver kronet som Jakob 1. af England
 25. juli – Den skotske konge, Jakob 6. arver Englands trone. Han indtræder som Jakob 1. af England. Dette er begyndelsen på " det forenede kongerige" (United Kingdom).

Født 
 10. april – Christian, prins af Danmark og næstældste søn af Christian 4. (død 1647).
 16. april – Simon Paulli, tysk læge (død 1680). 
 17. august – Lennart Torstenson, svensk feltmarskal og rigsråd (død 1651).
 Abel Tasman, nederlandsk søfarer og opdagelsesrejsende (død 1659).

Dødsfald 
 24. marts – Elizabeth 1., dronning af England (født 1533).
 13. december – François Viète, fransk matematiker (født 1540).

Eksterne henvisninger 

03
1605

Konge i Danmark: Christian 4. 1588-1648 

Se også 1605 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Forordning om at tiggere skal interneres i Tugt- og børnehuset på Christianshavn, hvor de, sammen med straffefanger og forældreløse børn, skal fremstille tøj.
 Danske skibe når, for første gang siden 1400-tallet, frem til Grønland, og bringer nogle eskimoer til Danmark.
 Hollænderen Willem Janszon opdager Australien.

Maj 

 16. maj - Paul 5. bliver pave

November 
 5. november – Krudtsammensværgelsen i England; Guy Fawkes og flere andre, bliver taget på fersk gerning i færd med at gøre klar til at sprænge Parlamentet i luften.

Født 
 8. april - Filip 4. af Spanien (død 1665).
 18. april - Giacomo Carissimi, italiensk komponist (død 1674).
 30. april - Peder Winstrup, dansk-svensk teolog (død 1679).
 19. oktober - Thomas Browne, engelsk forfatter (død 1682).

Dødsfald 
 3. marts - Pave Clemens 8. (født 1536).
 27. april - Pave Leo 11. (født 1535).
 20. juni - Fjodor 2. af Rusland, russisk zar (født 1589).
 27. oktober - Stormogul Akbar den Store dør i Indien (født 1542).
 18. oktober - Beate Clausdatter Bille.
 Boris Godunov, russisk zar (født 1552).

Litteratur 
 Miguel de Cervantes udsender første del af Don Quijote.

Moden

Eksterne henvisninger 

05
1606

Konge i Danmark: Christian 4. 1588-1648 

Se også 1606 (tal)

Begivenheder 
 27. januar – I England begynder retssagen mod Guy Fawkes og hans fæller i Krudtsammensværgelsen; den ender med deres henrettelse 31. januar 
 12. april - Union Jack bliver Storbritanniens officielle flag

Født 
 10. februar – Christine af Frankrig, fransk prinsesse (død 1663).
 27. marts – Hans Svane, dansk professor (død 1668).
 6. juni – Pierre Corneille, fransk dramatiker (død 1684).
 10. juli – Corfitz Ulfeldt, dansk diplomat og rigsgreve (død 1664).
 15. juli – Rembrandt, hollandsk maler (død 1669).
 18. september – Preben von Ahnen, dansk-norsk embedsmand (død 1675).
 9. november – Hermann Conring, tysk videnskabsmand (død 1681).
 Erik Gabrielsson Emporagrius, svensk professor og biskop (død 1674).

Dødsfald 
 31. januar – Guy Fawkes (født 1570).
 2. september – Karel van Mander I (født 1548).

Eksterne henvisninger 

06
1607

Konge i Danmark og Norge: Christian 4. 1588-1648 

Se også 1607 (tal)

Begivenheder 
 Havana bliver hovedstad i den spanske koloni Cuba
 Jan Mayen opdages af Henry Hudson. Hudson kalder øen Hudson's Tutches
 Hans Poulsen Resens Bibel. Den første oversættelse til dansk efter grundteksten
 16. april - Virginia koloniseres. De første skibe fra London Company kommer til Chesapeakebugten i Virginia

Født 
 5. november - Anna Maria van Schurman, nederlandsk maler og forfatter (død 1678). 
 10. december - Kjeld Stub, dansk præst og officer (død 1663).

Dødsfald 
 22. september - Alessandro Allori, italiensk maler (født 1535).
 8. november - Elisabeth af Anhalt, tysk prinsesse (født 1563).

Eksterne henvisninger 

07
1608

Konge i Danmark: Christian 4. 1588-1648.

Se også 1608 (tal)

Begivenheder 
 Bushmills får som det første destilleri licens til fremstilling af whiskey.
 2. oktober - det første teleskop fremstilles af Hans Lippershey

Født 
 13. juli – Ferdinand 3., kejser i det tysk-romerske rige.
 15. oktober – Evangelista Torricelli, italiensk fysiker og matematiker.
 9. december – John Milton, engelsk digter (død 1674).

Dødsfald 
 13. august – Giambologna, billedhugger (født ca. 1529).

Eksterne henvisninger 

08
1609

Konge i Danmark: Christian 4. – 1588-1648 

Se også 1609 (tal)

Begivenheder 
 23. februar - den svenske konge Karl 9. lader lederne af en pro-polsk opstand henrette
12. september - Henry Hudson engelsk opdagelsesrejsende, opdager Hudson-floden i staten New York
22. september - en halv million maurere udvises af Spanien, efter at befolkningen er blevet opflammet af kirken
12. oktober - Three Blind Mice publiceres i London. Det menes, at være den første verdslige sang, der bliver trykt

Født 
 Hannibal Sehested
 18. marts - Frederik 3., dansk konge (død 1670).
 22. marts - Johan 2. Kasimir Vasa af Polen, polsk-litauisk konge (død 1672)
 14. oktober - Ernst Günther 1. af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg, sønderjysk hertug (død 1689)
 25. november - Henriette Marie af Frankrig, fransk prinsesse og dronning af England, Skotland og Irland (død 1669)

Dødsfald 
 21. januar - Joseph Justus Scaliger, fransk filolog (født 1540)
 15. juli - Annibale Carracci, italiensk maler (født 1560)
 16. december - Arild Huitfeldt, dansk historiker (født 1546)

Eksterne henvisninger 

09