alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
G

G, g er det syvende bogstav i det latinske alfabet.  Det er en konsonant. Bogstavet kommer før H og efter F.

Andre betydninger 
Tegnet G har mange betydninger.
Romertal for 400.
I musikken 5. tone i den diatoniske C-dur skala (G (tone)).
g er forkortelse for SI-masseenheden gram.
G er forkortelse for SI-præfikset giga og angiver at tallet skal ganges med 109.
G er enheden for gravitation (tyngdekraft).
G er den universelle gravitationskonstant.
g er en enhed for normal-tyngdeaccelerationen 1 g ca.= 9,82 m/s^2.
Var/er partibogstavet for De Grønne.

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
Gaffel

En gaffel var oprindeligt udformet ligesom en stegegaffel, det vil sige at det er den oprindelige form som er bevaret i stegegaffelen: Et håndtag med kun to lange parallelle spidser til at spise med. Derfra har der udviklet sig flere betydninger af gaffel:

 Gaffel (bestik) – et redskab til at spise med, som regel med fire let krummende ben.
 Gaffel (indskydning) – indenfor artilleriets indskydning betegner en gaffel den afstand, observatøren flytter træfningen med.
 Gaffel (rundholt) – i et rundholt bærende et langskibs sejl, med to ben omkring masten.
 Gaffel (skak) – en gaffel i et spil skak er en dobbelttrussel.
 Gaffel (telefon) – på en telefon lå eller hang hørestykket og senere mikrotelefonen i en holder, der kaldtes en gaffel efter udformningen, med to grene.
 Gaffel (telekommunikation) – indenfor telekommunikationen er en gaffel en kredsløbstype, hvor en duplexlinje deles op i en sende- og en modtagelinje.
 Gaffeltruck – et køretøj, som løfter med to pinde.
 Forgaffel – den konstruktionsdel, der bruges til at fastholde forhjulet på et køretøj.
 Stemmegaffel
Galease

En galease er i skibsterminologi betegnelsen for en krydsning mellem galeonen og galejen, som havde flere rækker årer samt to master med latinersejl.

En galease er et tomastet sejlskib med skrog som en jagt og rigget med gaffelsejl. Den forreste mast, Stormasten, er lidt højere end den agterste, Mesan.

Se også
Transport

Skibstyper
Menneskedrevne søfartøjer
Galeon

En galeon er i skibsterminologi betegnelsen for et fartøj, udviklet fra koggen, men uden dennes høje overbygning forrest.

Se også 
 Transport
 Galion
 Middelaldervåben

Skibstyper
HTML (flertydig)

HTML har flere betydninger:
 HTML – Hypertext Markup Language er et opmærkningssprog
 HTML-farver – web-sikre farver
 HTML-redigeringsværktøj – et software-program til oprettelse og redigering af hjemmesider
Hortensia von And

Hortensia von And er en figur i Disneys tegneserier. Hun blev født i 1876 i Glasgow, Skotland. Hendes forældre var Frederik von And og Clementine O'And. Hun har fra hun var helt lille haft et ubehageligt temperament.

I 1902 kom hendes ældre bror Joakim von And til Skotland, og tog hende og deres søster Andrea von And med sig. Da Joakim etablerede Andeby, Calisota, USA som sin hjemmebase, begyndte han med at rejse jorden rundt, for at udvide sit finansielle imperium. Fra 1902 til 1930 styrede hans søstre det hele fra hjemmebasen, mens han var væk. I løbet af disse år mødte hun sin kæreste Rapmus And, som hun giftede sig med i 1920. Senere samme år fødte hun to tvillinger. Hendes søn fik navnet Anders And og datteren Della And. Af de to, var det kun drengen der arvede sin mors temperament. Ved en kamp med Joakim i 1930 stoppede alt sammenhold mellem ham og hans familie.

Eksterne henvisninger 
Stamtræet

Se også 

Anders And-figurer
Hobby

At have en hobby vil sige at man laver noget i sin fritid, som man interesserer sig for. 

Det kan f.eks. være:
 Samlinger : Brevpapir, frimærker (filateli), glansbilleder, klistermærker, mønter (numismatik), pins, postkort (deltiologi), receptkuverter, telekort, servietter, kuglepenne, øletiketter, modeltog.
 Skabende : Havedyrkning, håndarbejde, kunsthåndværk, maleri, foto, sang, tegning, musik, modelbygning, scrapbooking.
 Underholdning : Spil, geocaching, læsning af bøger eller tegneserier og videospil.

Materiel kultur
H

H, h er det ottende bogstav i det latinske alfabet.  Den tilhører den af  gruppe af bogstaver som kaldes konsonanter.

Andre betydninger 
H er et tegn med flere betydninger:
 H er et mindre anvendt romertal for 200.
 H er kendingsbogstav for biler fra Ungarn (latin: Hungaria).
 H er den 7. tone i den diatoniske C-dur skala (H (tone)).
 h er en forkortelse for time (latin: Hora, engelsk: hour).
 H er det kemiske tegn for grundstoffet brint (latin: Hydrogen).
 h er betegnelsen for Plancks konstant.
 H er SI-enheden for elektrisk induktans, henry.
 h er SI-præfiks for hekto (dansk: Hundrede).
 (H) bruges om advokater, der har møderet for Højesteret.
 H var/er bogstavet for Det Humanistiske Parti.
 H bruges som tegn til landingspladser for helikoptere.
 H anvendes som forkortelse for hovedbanegård, f.eks. København H.
 H benyttes som symbol for Hannover på tyske nummerplader.
 Linje H er en S-togslinje i København. Der har tidligere været en anden linje med samme betegnelse.

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
I

I, i er det niende bogstav i det latinske alfabet.

Andre betydninger 
Tegnet I har mange betydninger:
 Romertal for 1
 Pronomen (stedord) for jer, jeres
 Præposition (forholdsord) eller adverbium (biord) sammen med mange andre ord
 Kemisk tegn for iod
 Matematisk symbol for den Imaginære enhed
 Kendingsbogstav for biler fra Italien
 Er partibogstavet for Liberal Alliance.
 En norsk heavy metal-supergruppe, se I (band)

Prikken over i'et 

Prikken over i'et går igen i flere sprog og stammer måske fra fransk i 11. århundrede, da prikken blev indført. Over det græske bogstav iota (ι) og over det latinske I fandtes prikken ikke. Den blev fuldstændiggørelsen af i'et, fordi den forhindrede at bogstavet forveksledes med andre. Begrebet tøddel er blevet brugt som betegnelsen for prikken som en del af et skrifttegn. 

På dansk dækker betegnelsen over det, der færdiggør en ting. Et jordbær på en lagkage kan være prikken over i'et. Det kan også betegnes som på engelsk The Final Touch. Prikken over i'et betyder mere eller mindre at man laver de sidste detaljer til produktet.

I det tyrkiske alfabet findes I med og uden prik:
I ı – hverken prik over det store eller det lille bogstav (eksempel Diyarbakır, prik over det første i, ikke det andet).
İ i – prik over både det store og det lille bogstav (eksempel İstanbul, med prik).

Se også 
 Ɨ – et I med en streg

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
JydskeVestkysten

JydskeVestkysten, fork. JV, er Danmarks største regionale nyhedsmedie målt både på antallet af ugentlige brugere af jv.dk, der er en halv million og antallet af ugentlige læsere, der ifølge Kantar Gallup i 2021 var på 185.000 Det udkommer i Syd- og Sønderjylland og har sit hovedsæde i Esbjerg. JydskeVestkysten udkommer dagligt i ni udgaver – Esbjerg, Varde, Kolding, Haderslev, Aabenraa, Sønderborg, Tønder, Vejen og Billund, hver med sin egen lokalsektion. Foruden i de nævnte byer er der også redaktioner i Ribe og Grindsted. Avisen beskæftiger i alt 100 journalistiske medarbejdere  . Foruden indholdet til JydskeVestkysten laver medarbejderne også stoffet til 17 ugeaviser med i alt 332.000 ugentlige læsere: Esbjerg, Bramming, Ribe, Tønder, Sønderborg, Aabenraa, MidtSyd (Toftlund), Haderslev, Kolding, Vamdrup, Ny Tirsdag (Rødding), Vejen, Billund, Grindsted, Varde, Ølgod og Vesterhavsposten (Nr. Nebel).

Historie 
JydskeVestkysten er partipolitisk uafhængig og har som sit formål at støtte demokrati og sammenhængskraft med rod i det lokale. På lederplads udtrykker avisen et borgerligt-liberalt grundsyn. JydskeVestkysten blev skabt i 1991 som en fusion mellem dagbladet Vestkysten og Jydske Tidende. I 1993 kom Folkebladet Sydjylland (Kolding Folkeblad) til. Avisens rødder går dog helt tilbage til 1786, hvor første udgave af Ribe Stiftstidende så dagens lys.

JydskeVestkysten var fra 1991-2013 ejet ligeligt af Det Berlingske Officin og Den Sydvestjydske Venstrepresse. Den Sydvestjyske Venstrepresse købte i 2013 Berlingske ud og overtog samtidig Berlingskes avistrykkeri i Kolding samt Berlingskes ugeaviser i Kolding, Haderslev, Aabenraa og Sønderborg. JydskeVestkysten blev under selskabsnavnet Syddanske Medier i 2015 en del af Jysk Fynske Medier i en fusion, der også omfattede Fynske Medier og Jyske Medier.

Siden 2017 har chefredaktøren for JydskeVestkysten været Mads Sandemann.

Opslagstal og læsertal 
I 2008 udkom avis i 68.460 eksemplarer mandag-lørdag og 76.019 søndag.

Læsertal

I 2017 havde JV 125.000 læsere, men i 2018 blev dagbladet  læst af 118.000 mennesker.

Ifølge MediaWatch er Jydske Vestkystens læsertal faldet fra 127.000 til 117.000 personer i løbet af årene 2017-19.

Fra andet halvår 2017 til andet halvår 2018 har JydskeVestkysten mistet en del af læserskaren med et fald fra 125.000 til 118.000 læsere.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 jv.dk
 Digitaliserede udgaver af JydskeVestkysten i Mediestream
 Læs om JydskeVestkysten i opslagsværket "De Danske Aviser"

Aviser fra Jylland
Syddanske Medier
Virksomheder i Esbjerg
Etableret i 1991
J

J, j er det tiende bogstav i det latinske alfabet. Det tilhører den gruppe af bogstaver vi kalder konsonanter.

Andre betydninger 
Tegnet J har mange betydninger:
 Forkortelse for joule (afledt SI-enhed for energi),
 Kendingsbogstav for biler fra Japan.
 J var ved valg til Europaparlamentet partibogstavet for Junibevægelsen.
 Juliet står for J i NATO's fonetiske alfabet, som bruges af bl.a. piloter.

Bogstavnavn 
Bogstavets navn er jod [jɔð] og kommer via tysk af det græske bogstavnavn iota. Bogstavet havde tidligere navnet je [je:ˀ] på dansk.

J som variant af I 
Da J er opstået som en grafisk variant af I, skelnede man ikke tidligere mellem navnene på de to bogstaver. J blev brugt i begyndelsen af ord i stedet for stort I. Der er tradition for at udtale det som "I" i initialer for historiske personer, f.eks. i J.P. (Jens Peter) eller J.C. (Jens Christian). Dette gælder endnu:
 H.J. Hansen, vinhandler og dennes odenseanske vinfirma
 J.C. Christensen, politiker
 J.C. Jacobsen, brygger, grundlægger af Carlsberg
 J.P. Jacobsen, forfatter
 J.P. Nielsen, redaktør og folketingsmand

Derfor er der også opstået den strengt taget fejlagtige skrivning I.P. og I.C. for disse navne, f.eks. I.P. Jacobsens Plads i Thisted, I.C. Christensens Vej i Ringkøbing og I. L. Tvedes Vej i Helsingør (opkaldt efter Jens Peter Jacobsen, Jens Christian Christensen og Jens Levin Tvede).

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
Jubii

Jubii er den første danske søgemaskine. Internetportalen blev startet den 31. juli 1995 af Jakob Faarvang og senere overtaget af Cybernet-stifterne Martin Thorborg, Henrik Sørensen, Kasper Larsen og Andreas Jürgensen fra internetudbyderen Cybernet på Frederiksberg, og havde i begyndelsen henvisninger til 200 danske websteder. Med tiden voksede Jubii og blev grundlæggerfirmaets hovedaktivitet, mens Internet-udbyderdelen blev solgt fra. For at få tjenesten til at løbe bedre rundt økonomisk, blev der i februar 1996 indført bannerreklamer.

I november 2000 blev Jubii opkøbt af Lycos Europe.

Jubii blev 1. januar 2009 købt tilbage på danske hænder af administrerende direktør gennem de sidste 5½ år Peter Post Lundsgaard.

I december 2013, blev Jubii overtaget af Nordjyske Medier .

Jubii ophørte som selvstændig virksomhed i 2021.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Jubii.dk
 Om Jubii 

Søgemaskiner
It-virksomheder i Danmark
Virksomheder i København
K

K, k er det ellevte bogstav i det latinske alfabet. Det er er en konsonant og stammer fra det græske kappa, som igen er lånt fra det fønikiske kaf.

Andre betydninger 
Tegnet K har mange betydninger:
 K er indenfor kemi tegnet for Kalium.
 k er forkortelse for præfikset kilo.
 K er forkortelse for Kelvin: SI-enheden for temperatur.
 Kc bruges som forkortelse for ligevægtskonstanten.
k er Boltzmanns konstant, som er 1,38066 · 10-23 J/K
 Vitamin K – af betydning for blodets evne til at størkne. K for koagulation (="størkne").
K er partibogstavet for Kristendemokraterne
 K var partibogstavet for Danmarks Kommunistiske Parti, før dette gik over til at stille op gennem Enhedslisten.
 Kendingsbogstav for biler fra Cambodja.
K er et slang for ordet Okay.

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
Kalfatring

Kalfatring er i skibsterminologi betegnelsen for det værk, der fylder mellemrummene (nåderne) mellem plankerne ud og gør dem vandtætte. Ordet bruges også om arbejdet med at anbringe eller udbedre dette værk.

Ordet betyder ligeledes det at stoppe værket i nåderne og at gøre værket vandtæt og vejrbestandigt ved at stryge det med beg.

Se også 
 Kalfatrejern

Eksterne henvisninger 
 http://www.baskholm.dk/haandbog/haandbog.html 

Skibsterminologi
Karavel

En karavel er i skibsterminologi betegnelsen for et fartøj med affladet agterspejl, og overbygning for og agter. Karavellen har 2-3 master med latinersejl eller med råsejl på de to forreste master. 

Skibstypen blev udviklet i Portugal i 1300-tallet og var i 1400-1600 udbredt i Middelhavsområdet. Portugal benyttede skibstypen ved de oceangående ekspeditioner. Christopher Columbus' ekspedition, der ledte til europæisk genopdagelse af Amerika blev gennemført med en flåde af karaveller, herunder skibet Pinta.

Se også
Skibstyper

Eksterne links 

 Karavellen banede vejen for europæisk dominans. Videnskab.dk 2018
 Skibsbyggeri i 1400-tallet
 Middelalderskibe

Skibstyper
Katamaran

En katamaran er i skibsterminologi betegnelsen for et fartøj med to ens parallelle skrog, der er forbundet over vandlinjen.

Se også 
 Trimaran - Båd - Skib - Transport - Pantamaran
 Topcat - let sejlbådsklasse af katamarantypen

Eksterne henvisninger 
 http://www.catamaran.co.uk/UKCRA_Home.html

Skibstyper
Flerskrogsjoller
Klinkbygning

En klinkbygning er i skibsterminologi betegnelsen for en skrogkonstruktion, hvor underkanten af den overliggende planke rager ud over kanten af den underliggende planke. Vikingeskibe var klinkbyggede.

Se modsætningsvis kravelbygning.

Fordelene ved klinkbygning er at plankerne ikke behøver at være så tykke, og at båden på grund af den mindre vægt lettere kan trækkes på land, hvor der ikke er havne. Svagheden er, at man helst skal bruge førsteklasses træ, hvilket er dyrere. Desuden er det svært at øge bordbredden på midten af båden, og derfor bliver bordene smalle ved bådens ender.

Klinkbyggede træbåde blev i 2021 anerkendt af UNESCO som levende kulturarv og sat på listen over immateriel kulturarv.

Referencer 

Skibsterminologi
Klyver

En klyver (fra hollandsk kluiver; kluif = klo) er i skibsterminologi betegnelsen for et trekantet forsejl (en fok), som sættes på et forstag mellem fokkemast og bovspryd.

På en skonnert er klyveren det midterste forsejl og sidder mellem jageren (forrest) og fokken.

Skibsterminologi
Kravelbygning

Kravelbygning er i skibsterminologi betegnelsen for en skrogkonstruktion hvor de langsgående planker ("bord") ligger kant mod kant.

Ordet selv er lånt fra plattysk og stammer oprindeligt fra skibstypen karavel, der netop var bygget på den beskrevne måde.

Se modsætningsvis klinkbygning, som blandt andet blev brugt i vikingeskibene.

Eksterne henvisninger 

 Otto Christian Uldum: "Kravelbygning fra Middelhavet til Østersøen" (Handels- og Søfartsmuseets årbog 2003; s. 45-60)

Se også
 Kalfatring

Skibsterminologi
Krydse

At krydse er i skibsterminologi betegnelsen for at bevæge sig op mod vinden i en zigzagkurs.

Skibsterminologi
Køl

En køl er i skibsterminologi betegnelsen for bund-last, deraf navnet "køl-båd". Kølen stikker ud på undersiden af båden, og forhindrer båden i at kæntre. Derudover forebygger den afvigelse fra kursen og forebygger at båden driver sideværts. 

Både uden køl kan være udrustet med et bevægeligt sværd.

Se også 
 Kølen – et stjernebillede.
 Kølen – 'De skandinaviske bjerge', som adskiller Norge og Sverige.

Skibsterminologi
Larry Sanger

Larry Sanger (født 16. juli 1968 i Bellevue (Washington) og opvokset i Anchorage (Alaska), USA) er bedst kendt som grundlægger af Wikipedia sammen med Jimmy Wales.

Sanger var blevet ansat af Wales' selskab, Bomis, som chefredaktør på Nupedia, et projekt med det formål at skabe en frit tilgængelig encyklopædi. Som en reaktion på sine frustrationer over Nupedias langsomme fremgang foreslog Sanger i januar 2001 oprettelsen af en wiki til at accelerere artikelskrivningen, og denne wiki blev til Wikipedia. På grund af sin stilling som chefredaktør for Nupedia stod Sanger i spidsen for Wikipedia-projektet og formulerede mange af dets oprindelige retningslinjer.

Året efter fortsatte Sanger med at arbejde på og øge udbredelsen af, Nupedia- og Wikipedia-projekterne, til Bomis i februar 2002 nedlagde hans stilling. Da Sanger ikke mente, at han kunne leve op til posten som chefredaktør som bidragsyder på deltid, forlod han kort efter Nupedias chefredaktørstol. Uden Sangers ledelse var der kun ringe fremdrift i Nupedia-projektet, mens Wikipedia fortsatte med at vokse.

I mellemtiden er Sanger vendt tilbage til den akademiske verden og er nu lektor ved Ohio State University, hvor han underviser i filosofi. 

I 2006 begyndte Larry Sanger projektet Citizendium.

Ekstern henvisning 

 Larry Sanger annoncerer sin fratræden fra Nupedia (på engelsk)
 http://citizendium.org/

Wikipedia-personer
Iværksættere fra USA
Universitetslektorer
Filosoffer fra USA
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
L (flertydig)

L har flere betydninger:

 L (bogstav) er det 12. bogstav i det danske alfabet.
 L er romertallet for 50.
 (L) bruges om advokater, der har møderet for Landsret.
 L er kendingsbogstavet for motorkøretøjer fra Luxembourg.
 l – forkortelsen for SI-rumfangsenheden liter.
 l – dansk forkortelse for størrelsen lille og engelsk forkortelse for størrelsen large (på dansk stor).
 L er partibogstavet for Danmarks Kommunistiske Parti Marxister-Leninister.
 L er en mesterdetektiv fra mangaen Death Note
Leopard (flertydig)

Leopard kan referere til flere forskellige ting:

 Leopard – et kattedyr.
 Amurleopard – underart af leopard
 Sneleopard – ikke en rigtig leopard
 Leopard 2 (kampvogn) – en tysk produceret kampvogn.
 Leopard (bil) – en polsk luksusbil.
 Nissan Leopard – en bilmodel fra Nissan.
 Leopard (skib) – dansk tørlastskib, der blev kapret i januar 2011.

Se også
 Leopardskildpadde – (Geochelone pardalis) er en skildpadde
 Mac OS X – version 10.5 har kodenavn "Leopard"
 Søleopard – en stor sæl
 Leoparden – italiensk roman og film
Latinersejl

Et latinersejl er i skibsterminologi betegnelsen for et trekantet sejl, som sættes på et langskibs rundholt.

Kilder 
 I. C. Campbell, "The Lateen Sail in World History" , Journal of World History, 6.1 (1995), 1–23

Eksterne henvisninger 
 

Skibsterminologi
Leaellynasaura

Leaellynasaura er en uddød slægt af dinosaurer fra familien af hypsilofodonter. Der er fundet en enkelt art i slægten, Leaellynasaura amicagraphica. Det var et lille 1 meter langt, adræt og  tobenet dyr, der umiddelbart kunne ligne en kænguru. Dyret havde en lang hale, et lille hoved og små forben og var planteæder.

Dyrets kranium viser, at der var ekstraordinært god plads til synscentret, og det bliver af palæontologer tolket som om, at dyret udviklede et specielt syn, så det bedre kunne se i de lange mørke måneder. De var i sving året rundt og gik ikke i hi som andre dyr. De vandrede heller ikke bort fra kulden om vinteren, som for eksempel rener gør i dag.

Måske var dyret også dækket af et lunende fjerlag. Forskerne har ganske vist ikke fundet spor af fjer på netop Leaellynasaura amicagraphica, men andre fossiler har afsløret fjerklædte dinosaurer.

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Genus †Leaellynosaura

Dinosaurer
Labyrintodont

En labyrintodont var en 4-5 meter lang paddelignende svømmer med et bizart stort og fladt hoved. Dyret trivedes tilsyneladende godt under de polare forhold, længe efter at den var uddød i de fleste andre egne af verden. Forskerne regner med, at den blev udkonkurreret af krokodillerne i de varme vande, mens den fik lov at beholde det iskolde vand for sig selv.

Uddøde dyr
Magdeburg

Magdeburg ved Elben er hovedstad i den tyske delstat Sachsen-Anhalt.
Byen var tidligere en fri rigsstad. Her søgte forfulgte lutheranere tilflugt omkring 1550.

I 1035 fik Magdeburg ret til at holde udstillinger og møder, som danner grundlag for de bylove, der er kendt som Magdeburgrettighederne. Disse love blev forbillede for hele Central- og Østeuropa. Besøgende fra mange lande begyndte at handle med Magdeburg.

I 1200-tallet blev Magdeburg medlem af Hanseforbundet. Med mere end 20.000 indbyggere var Magdeburg en af de største byer i det Tysk-romerske rige. Byen havde søhandel mod vest, Flandern, med landene ved Nordsøen og opretholdt trafik og samkvem bl.a. med Braunschweig. Borgerne kæmpede konstant mod ærkebiskoppen og blev næsten uafhængig af ham i slutningen af 1400-tallet.

I 1524 blev Martin Luther kaldt til Magdeburg, hvor han prædikede og forårsagede byens frafald fra den romersk-katolske kirke. Reformationen havde hurtigt fundet tilhængere i byen, hvor Luther havde været skoledreng. Kejser Karl V bandlyste gentagne gange den uregerlige by, der havde tilsluttet sig Torgau-alliancen og det Schmalkaldiske forbund. Da byen ikke havde accepteret Augsburg-Interimet (1548), blev byen belejret (1550-1551) af Moritz af Sachsen på kejserens kommando, men bevarede sin uafhængighed. Ærkebispestyret blev afløst af forskellige administratorer, der tilhørte de protestantiske dynastier. I de følgende år opnåede Magdeburg ry som højborg for protestantismen og blev den første større by, der udgav skrifter af Luther. I Magdeburg skrev Matthias Flacius og hans tilhængere deres anti-katolske pamfletter og Magdeburgcenturierne, hvori de hævdede, at den romersk-katolske kirke var blevet Antikrists rige.

I 1657 gennemførte borgmester og fysiker Otto Guerike (efter 1666 Otto von Guericke) sit kendte eksperiment med luftens tryk med de magdeburgske halvkugler. Byens universitet er opkaldt efter ham.

Musikgruppen Tokio Hotel blev dannet i byen.

Se også 
 Magdeburg Domkirke
 SC Magdeburg

Eksterne kilder/henvisninger 

 
Byer i Sachsen-Anhalt
Byer langs Elben
Frie rigsstæder
Hanse
M

M, m er det 13. bogstav i det latinske alfabet. Den tilhører gruppen vi kalder konsonanter.

Andre betydninger 
Tegnet M har mange betydninger.
 m er forkortelse for SI-længdeenheden meter  
 m er forkortelse for præfikset milli. 
 M er forkortelse for præfikset mega.
 M er romertallet for 1000.
 M er Minoritetspartiets partibogstav.
 M for Metro.
 M er en film instrueret af Fritz Lang.
 M! er et tidsskrift for mænd.
 M, fiktiv person fra James Bond-universet

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
Mesanmast

En mesanmast er i skibsterminologi betegnelsen for den agterste (bagerste) mast på et flermastet skib.

Skibsterminologi
Energioverførsel
Naturopati

Naturopati eller Naturmedicin (naturlægemidler) er naturprodukter anvendt til medicinsk behandling. Mennesket har igennem mange hundrede år benyttet sig af mineralske og animalske produkter til at behandle sygdomme. Brugen af naturmedicin stoppede med den kemiske industri, som dels kunne
  udvinde de virksomme stoffer fra naturmedicinen, dels kunne
  syntetisere nye virksomme stoffer.
Ligeledes har fremkomsten af et sygehusvæsen, som fortrinsvis holder sig til videnskabeligt dokumenterede metoder i behandlingen af sygdomme, betydet at naturmedicinen er udgået. Naturmedicin har dog siden 1970'erne genvundet en væsentlig interesse uden for det etablerede sundhedssystem.

Eksempler på naturmedicin er pilebark som er blevet benyttet som smertestillende middel. Pilebarken indeholder salicylsyre (Salix=pil), som i dag er den virksomme ingrediens i mange industrielt fremstillede produkter til smertebehandling.

Eksterne links 
Læs om naturmedicin på medicin.dk

Alternativ behandling
N

N, n er det 14. bogstav i den danske version af det latinske alfabet. Det tilhører gruppen vi kalder konsonanter.

Andre betydninger 
Tegnet N har mange betydninger:

 Kemisk tegn for kvælstof.
 N-batterier – en typebetegnelse for batterier.
 Forkortelse for nord.
 VIN-kode for modelår 1992.
 N er ved valg til Europaparlamentet partibogstavet for Folkebevægelsen mod EU.
 n er forkortelse for præfikset nano.
 N er i fysikken en forkortelse for SI-kraftenheden newton
 N betegner i statistik størrelsen på en stikprøve.
 N er det internationale kendingsmærke for køretøjer fra Norge
 N Nürnberg, Nummerplade

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
Åbent indhold

Åbent indhold (fra engelsk: open content) beskriver enhver form for kreativt arbejde (for eksempel artikler, billeder, lyd, video osv.) der er udgivet under en meget fri licens der eksplicit tillader kopiering af informationen. (Et eksempel er GNU Free Documentation License, der bruges af Wikipedia.)

"Åbent indhold" bruges somme tider også som beskrivelse af indhold som kan redigeres af alle. Dette til forskel fra en kommerciel udgiver som har ansvaret for hele materialet.

Ligesom open source-software til tider beskrives som fri software (ikke at forveksle med freeware), kan åbent indhold beskrives i en mere fri form som frit materiale. Alt åbent indhold er dog frit i henhold til GNU GPL (som eksempel kan nævnes Open Directory. Se eventuelt også public domain, frit indhold og fri software-bevægelsen.

Åbent indhold­projekter (i alfabetisk rækkefølge) 
 Aozora Bunko (på japansk) – frie digitale Japanske bøger
 CapitanCook – Den frie rejseguide
 Creative Commons www.creativecommons.org
 ExtinctionLevelEvent.com - Webtegneserie
 Free Beer www.freebeer.dk – videreudvikling af www.voresoel.dk 
 Free Creations
 GNUtemberg – http://www.gnutemberg.org/  – på italiensk.
 Jake – http://jake-db.org/  – forskningssoftware og database hvor indholdet er opbygget efter open source-måden
 Linux Documentation Project – http://www.tldp.org/ – udarbejdelse af dokumentation til Linux
 Nupedia – http://nupedia.8media.org/ – peer-reviewed encyklopædi
 Opencode – http://eon.law.harvard.edu/opencode – sammenslutning for åben forskning og indhold
 OpenContent http://www.opencontent.org – open source-licenser til information
 Open Content for Education – http://www.life-open-content.org/ 
 OpenCourseWare – http://web.mit.edu/ocw – deling af universitetsstuderendes undervisningsmateriale
 Openlaw – http://eon.law.harvard.edu/openlaw – eksperiment med åbent samarbejde om at sammensætte lovmæssige argumenter
 Open Music Registry – http://www.openmusicregistry.org – deling af musik ved hjælp af en åben audio-licens
 PlanetMath – http://planetmath.org/ – matematik for folket og af folket.
 Project Gutenberg http://promo.net/pg/ 
 Projekt Runeberg http://runeberg.org/ Digitalisering af ikke-ophavsretligt beskytter nordisk litteratur.
 Public Library of Science
 Wikipedia – https://da.wikipedia.org – fri encyklopædi, og dette websted.
 Woochi - Vin-encyklopædi
 World Lecture Hall – http://www.utexas.edu/world/lecture/  – online-kursusmateriale
 The Worldwide Lexicon

Se også public domain-ressourcer, halv-public domain-ressourcer, public domain-billedresourcer

Licenser 
 GNU Free Documentation License
 October Open Game License (OOGL) – en mere åben version af Open Game License
 Open Publication License – Licens til Open Content Project
 Open Directory Project License bruges af Open Directory Project
 Open Game License – Licens til Open Gaming Foundation, som den er lavet af Wizards of the Coast.

Kilder/henvisninger 

Denne liste over åbent indhold-projekter er delvist baseret på The Institutional Design of Open Source Programming  i Firstmonday

Immaterialret
O

O er den femtende bogstav i det latinske alfabet. Den tilhører den gruppe vi kalder vokaler.

Andre betydninger 
 Omikron, græsk bogstav

 Kemisk tegn for ilt (græsk: oxygen)

 Partibogstavet for Dansk Folkeparti

Vejsystemer
O Centerring (Næstved)
O Centerring (Nykøbing Falster)
O Cityring (Fredericia)
O Cityring (Grenaa)
O Cityring (Haderslev)
O Cityring (Herning)
O Cityring (Holstebro)
O Cityring (Hjørring)
O Cityring (Kolding)
O Cityring (Skive)
O Cityring (Sæby)
O Cityring (Thisted)
O Cityring (Viborg)
O Cityring (Vordingborg)

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
P

P er det sekstende bogstav i det latinske alfabet og i det danske alfabet. Den tilhører gruppen vi kalder konsonanter.

Andre betydninger 
Tegnet P har mange betydninger.
 Kemisk tegn for fosfor.
 VIN-kode for modelår 1993.
 p er forkortelse for præfikset piko og angiver at tallet skal ganges med 10-12.
 P er forkortelse for præfikset peta og angiver at tallet skal ganges med 1015.
 P var partibogstavet for Fælles Kurs.
 P rimer på bogstaverne: d,e,c,g,t,v,b 
 P kan bruges som en smiley der rækker tunge: :P

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
Q

Q, q er det syttende bogstav i det latinske alfabet og i det danske alfabet.. Den tilhører gruppen vi kalder konsonanter.

I Tyrkiet har Q (i lighed med X og W) været forbudt, fordi bogstaverne anvendes i kurdisk. Disse bogstaver forekommer imidlertid i engelske ord, der hyppigt bruges internationalt, såsom show; og præsident Erdoğan lovede derfor i 2013 at tillade dem. 

Den danske sprogforsker Rasmus Rask anbefalede i et skrift fra 1830'erne ikke q i det danske sprog:

Andre betydninger 
Tegnet Q har mange betydninger:
 Romertal for 500 (almindeligere er D).
 Q er indenfor elektronikken betegnelsen for en svingningskreds' godhed.
 Q er navnet på et månedsblad.
 Q var partibogstavet for Kristeligt Folkeparti (nu: K – Kristendemokraterne).
 Q (efter tysk Quelle, kilde, Q-kilden)  : "Tokildehypotesen" blev første gang fremsat af den tyske teolog Christian Hermann Weisse i 1838. Hypotesen går ud på, at der ligger to kilder til grund for Mattæusevangeliet og Lukasevangeliet. Den ene er Markusevangeliet, mens den anden kilde er en (tabt) talekilde/logiakilde, der fik den internationalt accepterede betegnelse Q (efter tysk Quelle).
 Q er tegnet for kvinder.
 Q er tegnet for de rationale tal.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
Rapmus And

Rapmus And er en figur i Disneys tegneserier. Han blev født i Andeby, Calisota, USA i 1875. Hans forældre var Andtonius And og Andrea Blisand (også kaldet Bedstemor And). Fra en tidlig alder, var det tydeligt, at han havde et meget modbydeligt temperament. Han arbejdede på sine forældres gård frem til 1902, hvor han mødte Hortensia von And, og de blev forlovede. Han begyndte med at arbejde for hendes bror Joakim von And.

I 1908 hjalp han Hortensia og hendes søster Andrea von And med at drive deres brors forretning. I 1920 giftede han sig endelig med Hortensia, og senere samme år fik de to tvillinger:

 Anders And
 Della And

Han arbejdede stadig hos Joakim von And indtil 1930, hvor alt familiesammenhold mellem Joakim og resten af familien gik i opløsning. Rapmus trak sig tilbage, og det vides ikke præcist hvornår han døde.

Ifølge tegneren Don Rosa døde Rapmus i 1952 i en alder af 77 år.

Kilder

Eksterne henvisninger 
Stamtræet

Se også

Anders And-figurer
Rip, Rap og Rup

Rip, Rap og Rup (Engelsk: Huey, Dewey and Louie) er en fiktionel trillingesøskendeflok og Anders Ands tre næsten identiske nevøer. De blev født i 1940 i Andeby. De blev skabt af Ted Osborne og Al Taliaferro og optrådte første gang i en avistegneserie  17. oktober 1937, på film i filmen Donalds Nephews i 1938, der var tydeligt inspireret af tegneserien uden at følge den slavisk.

Historie og kendetegn 
De er Anders' søster Della Ands sønner. Rip, Rap og Rup blev sendt til Anders midlertidigt, efter at deres far var kommet på hospitalet på grund af nogle kanonslag, der eksploderede under hans stol. Det formodes, børnene stod bag nummeret. Senere blev de tilbageleveret til forældrene for så uden forklaring at vende tilbage til Anders, der adopterede dem i 1942.

Oprindeligt var de rene møgunger a la Knold og Tot, men hos Carl Barks blev de efterhånden mere nuancerede og intelligente. I hans tidlige historier kan de stadig være møgunger, men i de senere er de kloge og selvopofrende, det sidste var en egenskab, der viste sig tydeligt i julehistorien Jul i Pengeløse. De har ofte problemer med deres onkel, som børn kan have med forældre. I senere serier er det blevet dem, der er de kloge, og ofte må de hjælpe deres onkel ud af de kniber, som han roder sig ud i. Et karakteristisk træk i både film og serier er, at de siger hver sin stump af en sætning, "deles" om at sige den. Da de på udseendet ligner hinanden, bærer de næsten altid kasketter, der er lidt forskellige. Rips kasket er sort og rød, Raps kasket er sort og blå, og Rups kasket er sort og grøn. I serierne er deres trøjer oftest sorte, men kan især på film være henholdsvis røde, blå og grønne.

I de fleste af deres historier medvirker også deres onkel Anders og Joakim von And. De er 10-stjernede generaler i den verdensomspændende organisation Grønspætterne.

I 1987 gik de over til TV-mediet, hvor de er hovedpersoner i Rip, Rap og Rup på eventyr, og i 1996 i Rap Sjak, hvor de denne gang er blevet teenagere, med hver deres personlighed. Rip er gruppens leder, mens Rap er en computer-nørd, og Rup er en sportsnørd. Efter Rap Sjak vendte ællingerne tilbage til deres oprindelige børnealder i tv-serien Hos Mickey, som et rockband, under navnene "The Quackstreet Boys", "Quack Sabbath", eller "The Splashing Pumpkins"(Parodier på Backstreet Boys, Black Sabbath, og The Smashing Pumpkins).

Rip, Rap, Rup og...? 

I en tegneserie så man, at tegneren havde lavet en fjerde. I en anden historie er der flere hundrede nevøer. Ofte bliver der også byttet om på deres kasketter.

Berømte tegnere/forfattere 
 Carl Barks
 Don Rosa
 Tony Strobl
 Romano Scarpa
 Al Taliaferro

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Stamtræet

Se også 

 Tegneserie

Anders And-figurer
Tegnefilm fra USA
R

R er den attende bogstav i det latinske alfabet og i det danske alfabet.

Eksterne henvisninger 
Tegnet R har mange betydninger:
 R (eller rettere r-lyden) repræsenteres af Р i det kyrilliske alfabet.
 R er romertal for 80. Se R (romertal).
 R og r er forkortelse for store og lille radius. Se radius.
 R sættes på  post, der sendes  rekommanderet (anbefalet). Se rekommanderet post.
 R angives ved benyttelse af temperaturenheden Réaumur. Se Réaumur.
 R benyttes ved SMS-beskeder til at forkorte ordet er eller på engelsk are. Se R (SMS).
 R angiver ved sportsudsendelser i fjernsynet, at der er tale om langsom gengivelse. Se Langsom gengivelse.
 R er symbolet for gaskonstanten. Se Gaskonstanten.
 R var tidligere partibogstav for Kommunistisk Arbejderparti.
 R er en ofte benyttet forkortelse for partiet Radikale Venstre.
 R er en forkortelse for Ridder af Dannebrog.
 R er en forkortelse for det engelske reverse (da. bakke) og angiver bakgearet på en gearstang. Se Bakgear.
 R er i stelnumre VIN-kode for modelår 1994.
 R (statistikprogram)
 R (film)
I det Fonetisk alfabet|fonetiske alfabet benyttes Romeo for R.

._. er morsekoden for R.

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
Seriema

En seriema (latin: Cariama cristata) er en særpræget fugl, der er den ene af kun to fuglearter i familien af seriemaer. Den anden art i familien er chungaen.

Seriemaen er halvt så stor som en nandu, har et rovfuglelignende næb, ser ud som en sekretærfugl, løber lige så hurtigt som en struds og har et gennemtrængende skrig, som kan få det til at  løbe koldt ned ad ryggen på enhver, der befinder sig i nærheden.

Seriemaen lever i det østlige Sydamerika. Dens fjerdragt er ikke særlig farvestrålende, brungrå på oversiden og lys på undersiden. Men ben og næb er kraftigt røde, og lige foran øjnene har den en top af lange, stride fjer, der altid holde sig oprejst i en form for vifte. Seriemaen færdes næsten udelukkende på jorden, men bliver den presset af en udholdende fjende, letter den – dog kun for en kort bemærkning.
De lange ben og de korte tæer er glimrende løberedskaber, og i kortere perioder kan seriemaen opnå en hastighed på ikke mindre end 70 km i timen.

Af føde indtager seriemaen insekter og mindre hvirveldyr. Seriemaen er nødt til at fange sit bytte med næbbet. Seriemaens bagtå sidder så højt oppe på benet, at tæerne ikke kan gribe om byttet. I stedet griber den sit bytte med næbbet, kaster det mod jorden, hvorefter den fortærer det bid for bid, eller sluger det i en mundfuld, hvis der er tale om et mindre bytte.

Eksterne kilder/henvisninger 
 Gill, F & D Donsker "Family Links" i IOC World Bird Names. Version 3.3 (udgivet 30. januar 2013)  på www.worldbirdnames.org
 Danske navne på alverdens FUGLE Arkiveret version fra juli 2013.

 http://www.arthurgrosset.com/sabirds/red-leggedseriema.html
 Lexopen
 Zoonyt 2002 3 Efterår

Bolivias fugle
Brasiliens fugle
Paraguays fugle
Uruguays fugle
Serimaer
Rigning

Et skibs rigning er i skibsterminologi en samlet betegnelse for master, tovværk og sejl. Sejlene benyttes til at fange vinden og drive skibet frem på vandoverfladen. Den stående rigning består dels af masterne og dels af tovværk der støtter og afstiver masterne, mens den løbende rigning justerer sejlenes stilling, så de giver optimal fremdrift.

Skibstyper efter rigning 

Benævnelser på skibs- og bådtyper er fremkommet ved at se på ligheder i skrogform, sejlføring, lasttype og desuden er der regionale forhold og tidsalder, der betyder noget for benævnelserne og kategoriseringerne. Her er vist nogle rigningstyper, der har været almindelige i Danmark, og som har givet navn til skibstyper.

Master 

Danske sejlførende fragtskibe brugte master, der var sat sammen af én, to eller tre stænger. En mast, der består af ét stykke, benævnes en pælemast og blev anvendt på jagt og galease.

En mast i to stykker, en undermast og en topstang, kaldes en skonnertrigget mast. En mast i tre stykker benævnes en fuldrigget mast og er sat sammen af undermast, mærsestang og topstang (eller bram- og røjlstang).

En skonnert har to eller flere skonnertriggede master med gaffelsejl på alle master foruden diverse stagsejl og topsejl. Stormasten er lavere end mesanmasten ved to master, ellers er masterne omtrent lige høje.

En ketch har en stormast, der er højere end mesanmasten.

En fuldrigger (eller fuldskib) har tre eller flere fuldriggede master med råsejl på alle master foruden mesan og diverse stagsejl.

Der fandtes desuden utallige skibstyper, der fremkom ved at have mastetyperne blandet. Nogle af disse rignings- og skibstyper kan ses ovenfor.

Sejl 

Der benyttes sejl i mange forskellige udformninger på sejlbåde og sejlskibe. Her ses et udvalg:

Sejl sys i forskellige typer sejldug af varierende kvalitet. Sejldug laves i hamp, bomuld, forskellige typer plastic samt blandingsmaterialer.

Tovværk 

Det der afstiver masterne kaldes stående gods; det man kontrollerer sejlene med, kaldes løbende gods.

Rebarbejde
Skibstyper
Rundholt

Et rundholt er i skibsterminologi betegnelsen for en rund træstang, bruges om alle master, bomme, ræer og så videre om bord på skibet.

Holt er det plattyske ord for træ (højtysk: Holz).

Skibsterminologi
Rå

Rå kan henvise til flere artikler:
 Rå (skibsterminologi) – i skibsterminologi betegnelsen for et rundholt, der sidder på tværs af en mast og bærer et sejl (flertal: ræer) 
 Rå, Sverige – et fiskerleje i Skåne ved Øresund

Rådyr – hvor hunnen kaldes for en "rå" (flertal: råer)
Råkost – "rå" mad der altså stadig er ukogt/uforarbejdet, især grønsager
 Rå, Hillested er en bebyggelse i Hillested Sogn på Lolland
Råsejl

Et råsejl er i skibsterminologi betegnelsen for et firkantet sejl der udspændes på en rå.

Sejltypen er særdeles gammel: der sad råsejl på de nordiske vikingeskibe, såvel som på Columbus' skibe da han fandt Amerika. De sidste store sejlskibe, Klipperne, havde alle råsejl. På de fleste mellemstore og små sejlskibe er råsejl for mandskabskrævende. Her benyttes andre typer, som f.eks. gaffelsejl eller bermudasejl.

Fuldmast med sejl 

Sejlene på en fuldrigget mast er fra oven:

 skysejl eller stængestagsejl
 røjl eller bovenbramsejl
 overbramsejl
 underbramsejl
 overmærssejl
 undermærssejl
 (for eksempel) storsejl
Det underste sejl navngives efter masten. På fokkemasten (forreste mast) er det som her, en fok. På stormasten benævnes det storsejl.

De øvrige benævnes tilsvarende. Overmærssejlet på stormasten bliver til store overmærssejl, røjlen på fokkemasten bliver til fore røjl og underbramsejlet på mesanmasten mesanunderbramsejl.

Benævnelserne kan variere en del efter skibstypen.

En fuldrigget mast, er en mast der udover er taklet med råsejl både har mærs og salling.

Sejlet 

Rigningen omkring et råsejl:

 Toplente – bærer noget af råens vægt, holder den vandret
 Rånok – her gøres toplente og braser fast
 Nokgårding
 Rebknyttelse
 Buggårding
 Halse – styrer sejlet forover
 Skøde – styrer sejlet agterover
 Rebtalje -bruges til at hale sejlet et stykke op, så det kan rebes med rebknyttelserne
 Givtov – bruges sammen med nok- og buggårdingen til at opgive sejlet
 Bras – styrer råen

Eksterne henvisninger 

 Jens Kusk Jensen: Haandbog i Praktisk Sømandsskab 4. udg. 1924 (Genoptryk, Høst & Søn, København 1993)
 C.L.L. Harboe: Dansk Marine-Ordbog 1839 (Genoptryk, Høst & Søn, København 1979)

Skibsterminologi
Energioverførsel
RAM

RAM (akronym for Random Access Memory) er arbejdshukommelse i computere.

RAM er det sted i en computer, hvor styresystemkomponenter, computerprogrammer og anden data, der bliver brugt meget, bliver opbevaret så der er hurtig adgang til dem. Fordelen ved RAM er, at det er meget hurtigere at læse fra og skrive til end en harddisk, cd-rom eller diskettedrev.

RAM er flygtigt. Det betyder, at til forskel fra fx en harddisk mister RAM'en al data, der har været lagret i den, når computeren afbrydes.

Faktisk kan man sammenligne RAM med modellen af menneskets korttidshukommelse. Den kan også kun klare en vis mængde information på en gang, derefter er den nødt til at rydde op og måske lægge noget ned i langtidshukommelsen, som fx kan være en harddisk, diskdrev og USB-nøgle.

Når computerens styresystem bedes om at allokere hukommelse, når der ikke er mere ledig RAM, vil det muligvis ty til swapping.

Statisk og dynamisk RAM 
Der findes forskellige måder at lave denne type hukommelse på, og i grove træk skelner man mellem dynamisk og statisk RAM:
 I dynamisk RAM eller DRAM, "huskes" hver bit af en kondensator, som lades op eller "tømmes" for elektrisk ladning alt efter om pågældende bit skal være "0" eller "1". Fordelen ved denne type RAM er, at der kræves færre komponenter (blot én enkelt kondensator) pr. bit "lagerplads" end i statisk RAM, men da kondensatorerne har en ganske lille kapacitet og i praksis ikke kan gøres helt tabsfri, vil de opladede kondensatorer "glemme" deres indhold i løbet af ganske få millisekunder. Derfor kræver dynamisk RAM et såkaldt refreshing-kredsløb, som med ganske korte intervaller læser hver eneste bit, og sørger for at "genfylde" de ladede kondensatorer.
 Statisk RAM eller SRAM, består af en flip-flop for hver bit, der skal kunne "opbevares". Det kræver flere komponenter for den samme mængde "data-lagerplads" end dynamisk RAM og vil derfor være dyrere. Det nødvendige mikrochip areal er typisk en faktor 4 større for samme teknologi-stade. Til gengæld kræves der ikke noget kredsløb til refreshing.

Integrerede kredsløb
Computerhukommelse
Syddansk Universitet Esbjerg

Syddansk Universitet – Esbjerg (SDU-Esbjerg) er en del af Syddansk Universitet, beliggende i Esbjerg. Her uddannes primært indenfor folkesundhedsvidenskab og økonomi. Endvidere er der en kandidatuddannelse i marinarkæologi og en bacheloruddannelse i sociologi og kulturanalyse.
 
Forskere fra især Institut for Historie har sammen med Fiskeri- og Søfartsmuseet (også i Esbjerg) etableret et virtuelt forskningscenter: Center for Maritime og Regionale Studier, CMRS. Fra juni 2006 er det tidligere Center for Forskning og Udvikling i Landdistrikter, CFUL lagt ind under SDU's samfundsvidenskabelige fakultet, nu som Institut for Forskning og Udvikling i Landdistrikter, IFUL, foreløbig med placering i det tidligere Erhvervsudviklingscenter EU-Vest.

Nyt campus 2020 

Den  flyttede SDU Esbjerg sit campus fra universitetsområdet ved Niels Borhsvej, som var delt med Aalborg Universitet Esbjerg, til nybyggede faciliteter ved Degnevej opført for 120 millioner kroner.  Her deler det nu i stedet campus med University College Syddanmark. I forbindelse med flytningen blev Danmarks største frihedsarkiv, Historisk Samling fra Besættelsestiden 1940-1945, skilt fra SDU og er i dag placeret sammen med Esbjerg Museum.

Eksterne henvisninger 
 Syddansk Universitet – Esbjerg
 Institut for Forskning og Udvikling i Landdistrikter 
 Center for Maritime og Regionale Studier

Referencer 

Esbjerg
Uddannelsesinstitutioner i Esbjerg
Universiteter i Danmark
Sputnik-satellitter

Sputnik (russisk: Спутник, ”ledsager eller drabant”) var fællesnavnet på de første sovjetiske satellitter; Sputnik 1, 2 og 3. På grund af hemmelighedskræmmeri blev mange sovjetiske satellitter ikke omtalt offentligt og vestlige medier benævnte diverse sovjetiske rumfartøjer Sputnik. Efterhånden opdagede medierne dog, at Sovjetunionen anmeldte deres opsendte satellitter under navnet Kosmos til FN.

Da Vostok-fartøjerne blev testet ubemandede med hunde og dukker (Ivan Ivanovitj ≈ 'Jens Hansen') benævnte Sovjetunionen dem internt for Korabl Sputnik (Sputnik-skibe). Da Sovjetunionen opsendte rumsonder til Månen og Mars, benævnte de vestlige medier disse som henholdsvis Lunik and Marsnik. De korrekte navne er Luna og Mars.

Kilde 
 Ridpath, I: The Illustrated Encyclopedia of Astronomy and Space, 1979, Thomas Y. Crowell,

Ekstern kilde/henvisning 

 Sputnik 1 

Satellitter
Begivenheder i 1957
S

S, s er det 19. bogstav i det latinske alfabet og i det danske alfabet.

Andre betydninger 
Tegnet S, s har mange betydninger

 S er kemisk symbol for svovl
 s er forkortelse for SI-tidsenheden sekund
 S er forkortelse for SI-enheden siemens
 S er forkortelse for kompasretningen syd
 $, dollartegnet, er tegnet for valutaen dollar
 S er kendingsbogstavet for motorkøretøjer fra Sverige
 S er partibogstav for Slesvigsk Parti
 S bruges i aviser og andre medier som forkortelse for Socialdemokraterne, selvom deres partibogstav er A
 S Stuttgart, Nummerplade
 S er i stelnumre VIN-kode for modelår 1995

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
Skonnert

En skonnert er i skibsterminologi betegnelsen for et skib rigget med to eller flere skonnertriggede master; et hurtigtgående fartøj med minimum fokkemast og stormast, som bærer langskibs sejl på alle master, som dog også kan føre råsejl på fokkemasten enten som topsejl eller som bredfok. I vore dage betegner skonnert et sejlskib med to master med gaffel- eller bermudarig og med den agterste mast højest. Tremastede skonnerter har for det meste tre lige høje master.

Orlogsskonnerter 
I sømilitær sammenhæng var skonnerterne ret ubetydelige. De blev brugt på linje med brigger som vagtskibe og til opmåling og udforskning af farvande. Da artilleriet blev kraftigere fra 1850'erne, fik de en ny karriere som en slags søgående kanonbåde. Fra 1861 til 1876 blev der bygget seks danske orlogsskonnerter.

Se også 
 Transport

Eksterne henvisninger 
 
 Links Skonnerten Martha, se endvidere Skonnerten Martha

Skibstyper
Skrog (flertydig)

Skrog kan henvise til flere artikler:
 Skrog (fjerkræ) – afpillet skelet af fjerkræ
 Skrog (person) – svag person
 Skrog (frugt) – betegnelsen for den uspiselige del af en frugt
 Skibsskrog – skibets 'krop'
Skøde (skibsterminologi)

Et skøde er i skibsterminologi betegnelsen for en line, der bruges til at styre et sejls underkant.

Skibsterminologi