alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Midfaste

Midfaste, også kaldet Lætare eller Rosen-søndag, er den 4. søndag i fasten og en mærkedag i den kristne kalender. Lætare kommer af det latinske ord for "glæde" eller "fryd dig" og tager sit navn fra den forbundne messe, der indledes med :I+II: Glæd jer med Jerusalem,

fryd jer med hende,

alle I, der elsker hende;

tag del i hendes glæde,

alle I, der sørgede over hende.

Så skal I drikke og mættes

og finde ro ved hendes bryst, (Es 60,10-11)

I: Jeg blev glad, da de sagde til mig:

Lad os drage til Herrens hus! (Sl 122,1)

II: Ære være Faderen og Sønnen og Helligånden,

som i begyndelsen, så nu og altid, og i al evighed. Amen.

I+II: Glæd jer med Jerusalem,

fryd jer med hende,

alle I, der elsker hende;

tag del i hendes glæde,

alle I, der sørgede over hende.

Så skal I drikke og mættes

og finde ro ved hendes bryst, (Es 60,10-11)

Dato 
Midfasten falder præcis 21 dage før Påske Søndag og er således afhængig af månens cyklus. Dagen kan falde mellem den 1. marts og 4. april. 

I 2022 falder dagen på den 27. marts; året efter, 2023 d. 19. marts og i 2024 falder dagen på den 10. marts.

Traditioner 
Dagen er forbundet med blomster, og præster kan vælge en rosafarvet messehagel.

Denne søndag ses som en afslapningsdag, hvor det er tilladt at slække lidt på kravene fra den lange fasteperiode. Bryllupper var tilladt på denne dag, hvor det ellers var forbudt gennem Fasten. Tjenestefolk fik fri til at besøge deres dåbskirke, og dagen er på engelsk derfor også kendt som "Mothering Sunday".

Dagen er også forbundet med 3.søndag i advent, der også kaldes Rosen-Søndag eller Gaudate-Søndag, der faldt i en tid på året traditionelt forbundet med faste. Gaudate og Laetare deler også betydning.

Noter 

Kristne helligdage
Midsommer

Midsommer kan henvise til flere artikler:

Midsommer (film) – er titlen på en dansk film fra 2003.

Sommersolhverv – et andet navn for "midsommer".

Se også
Sankthans – den vigtigste af midsommerens fester i Norden.
Milt

Milten er et aflangt organ i venstre side af bughulen. (Den hedder spleen på græsk og engelsk og lien på latin). Under normale forhold kan milten ikke mærkes. Tidligere troede man, at sidesting havde noget med milten at gøre.

Milten filtrerer gamle blodceller fra blodet, nedbryder dem og filtrerer jern som genbruges. Desuden renser den blodet for bakterier.

Hvis milten fjernes, ses flere blodforgiftninger med bakterien Streptokokker.

Beskrivelse og funktion 

Milten er et organ, der findes i stort set alle hvirveldyr. Den sidder i venstre side af bughulen og fungerer som et sekundært lymfoidt organ. Hos mennesket ligger den under mellemgulvet langs 10. ribbens længdeakse. Milten virker primært som blodfilter. Milten får rigeligt arterielt blod fra aorta via en gren fra truncus coeliacus.

Milten er omgivet af en kapsel af bindevæv.

Milten betyder meget for røde blodlegemer (erythrocytter) og immunsystemet: Det fjerner gamle røde blodlegemer og indeholder en blodreserve, som er værdifuld ved hæmoragisk chok, og genbruger jern.

Som en del af det mononukleære fagocytsystem metaboliserer det hæmoglobin fjernet fra gamle røde blodlegemer (erythrocytter). Globindelen af hæmoglobin nedbrydes til dets konstitutive aminosyrer, og hæmepartiet metaboliseres til bilirubin, som fjernes i leveren.

Milten syntetiserer antistoffer i sin hvide pulpa og fjerner antistofbelagte bakterier og antistofbelagte blodceller ved blod- og lymfecirkulation. En undersøgelse fra 2009 om mus, viste, at miltens røde masse udgør et reservoir, der indeholder over halvdelen af kroppens monocytter. De omdannes til dendritiske celler og makrofager ved at bevæge sig til skadet væv (som hjertet efter myokardieinfarkt) samtidig med, at vævsheling fremmes.

Milten er et aktivitetscenter for det mononukleære fagocytsystem og er som en stor lymfeknude, da dets fravær forårsager visse infektioner. Placeringen på mennesket ses på illustrationen

Se også 
 Anatomi
 Immunsystemet
 Lymfeknuder
 Miltruptur
 Splenomegali

Kilder/henvisninger 

Organer
Mindanao

Mindanao er den næststørste ø i Filippinerne med et areal på 94.600 km². Øen er verdens tiende mest befolkede ø med 20.281.545 indbyggere (2010). Hele Mindanao-øgruppen har 21.968.174 indbyggere.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Øer i Filippinerne
Minerva

Minerva er i romersk mytologi gudinden for visdom og strategisk krigsførelse og tillige en støtte for kunsten, handel, lærdom og håndarbejde. Hun gengives ofte sammen med en ugle ('Minervas Ugle'). Hendes modstykke i den græske mytologi var Athene. I romersk mytologi var hendes tilknytning til krigsførelse tonet ned i forhold til hendes græske modstykke. 

I etrustisk mytologi kaldes hun Menrva.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Romerske guder
Miquelon

Miquelon er en ø i Nordamerika ud for Newfoundlands kyst. Miquelon er fransk territorium og er en del af Saint Pierre og Miquelon.

Øer i Frankrig
Nordamerika
Mirakel

Mirakel (lat. Miraculum – det der undrer (et under – en (vid)underlig) sjælden hændelse) er et begreb som i mange religioner anvendes om en guddommelig indgriben i verdens gang.

Forskellige religioner kan have grundlæggende forskellige definitioner af begrebet. Selv i en enkelt religion kan der være mere end én betydning af ordet.

Indenfor monoteismen kan et mirakel være fx Guds skabelse af verden, eller hans inkarnation af sin søn på et bestemt tidspunkt i historien (se kristendommen).

Når der i katolsk folkelig fromhed tales om at den eller den helgen har gjort et bestemt mirakel, er dette et mindre korrekt udtryk for at Gud har virket miraklet på helgenens forbøn.

Deismen er den monoteistiske religion(stype), der benægter, at Gud har udført andre mirakler end verdens skabelse.

Filosofisk
Mirakler undrer os fordi der er tale om en skjult årsag; en tilfældighed eller en vilje. Et mirakel er ikke et brud på retfærdighed, snarere når noget positivt overgår vor forstand og er mere overvældende end vi kan fatte. Derfor benyttes udtrykket, for at udtrykke vores forundring. I andre kulturer siges efter at have oplevet et mirakel, "jeg har set". Nogle gange benyttes: "Jeg er overvældet", "Det overgår min forstand" eller "det er utroligt", for at beskrive den tilstand man er i, når et mirakel opleves. Modsat de førnævnte følelsesmæssige tilstande, er et mirakel af positiv karaktér. Et mirakel er en positiv overvældelse, som overgår vor forstand. 

Modsætningen til mirakel er katastrofe eller katastrofal (skæbnesvanger).

Kilder

Religion
Filosofi
Begivenheder
Mistbænk

En mistbænk er en drivkasse (sml. drivhus) eller et varmebed. Mist kommer fra tysk og betyder møg, gødning. En mistbænk er altså en møgbænk; erfaringen havde nemlig vist, at møget udvikler varme, når det bliver lagt ned med et lag dyrkningsjord oven på. Varmen kan udnyttes til at "drive", dvs. dyrke, kulturerne til høst tidligere, end det ville lykkes på friland.

Mistbænke er gået af mode, og de fleste foretrækker nu til dags de industrifremstillede koldhuse, men sandheden er, at med lidt håndelag kan der laves de herligste, tidlige afgrøder i en mistbænk såsom: kartofler, salater, jordbær osv.

Man skal grave et ca. 80 cm hul, og lægge en bund af fiberdug. Dernæst skal der lægges halm eller hø, og så skal der 50 cm "møg" eller hestelort i. Dernæst kommer der en fin 30 cm tyk muldjordsbunke på, så er du klar med din mistbænk.

I tilfælde af vinterfrost kan den dækkes af papir eller aviser.

Havedyrkning
Mitchell

Mitchell er en flod i Queensland, Australien.

Floder i Australien
Mitose

Mitose (Almindelig celledeling) er celledeling i f.eks. menneskekroppen (undtagen sædceller og æg), som resulterer i celledeling ved to datterceller med identiske kromosomværdier som cellen. Mitose kaldes også for vækstdeling, da mitosen fører til vækst i vævet.
(mitosen er altså ukønnet formering)

Cellens livscyklus 
Cellens livscyklus er bestående af følgende to faser.
 Interfasen: Fase, som cellen tilbringer størstedelen af sin funktionstid i. Fasen består af G1-fasen, G0-fasen, S-fasen og G2-fasen.
 M-fasen: Fase hvor cellen laver mitose. Fasen består af Profasen, Metafasen, Anafasen, Telofasen og Cytokinesen.

Interfasen 
Interfasen er den fase, som cellerne befinder sig i, det meste af cellens funktionstid. Interfasen er også fasen hvor cellen kopierer sin DNA inden deling ved mitose. Fasen består af G1- fasen, G0-fasen, S-fasen og G2-fasen.

G1-fasen: Vækstfasen, der dannes flere mitokondrier, ribosomer og nødvendige cellestrukurer, Særlige signalstoffer kan medføre, at cellen skifte til næste fase.

G0-fasen: Udfører særlige funktioner i kroppen. Det voksne menneskes cellers, fase tilstand. Udefra kommende signaler kan medføre, at cellen forberedes på deling ved S-fasen.

S-fasen: DNA replikation og en kromosom duplikering.

G2-fasen: Cellen gør sig klar til mitosen mens den vokser.

Undervejs er der de såkaldte "restricted checkpoints" ved G1 og G2. Ved slutningen af G1 gennemgår cellen de vigtigste forudsætninger for yderligere forsættelse af interfasen mod celledeling. Hertil har den også mulighed her for enten at specialisere sig eller begå celledød (apoptose). Ved afslutningen af G2 undersøger cellen for fejl i DNA'et.

M-fasen (Mitose) 
M-fasen er selve mitosen. Den består af profasen, metafasen, anafasen, telofasen og interfasen. De har hver sine specifikke særtræk for mitosen. Den afslutter i en cytokinese, med undtagelser såsom muskelceller. Konceptet er at en celle vil dele sig til to datterceller. Vigtigste at huske er, at vores DNA fra interfasen er i "kromatid form".

1) Profasen 
Kromatiderne ruller sig sammen til kromosomer og bliver synlige (kondenseres). Cellekernekappen begynder at opløses sammen med kernen. Centrosomer begynder at bevæge sig mod polerne.

2) Metafasen 
Centrosomerne udgøres af mikrotubuli og centrioler. Mikrotubuli (tentrådene) tager fat i kromosomerne fra begge poler. Så vil søster kromatiderne holdes fast til metafaseplanet, dvs. ækvator af det hele så de ligger i midten. Kromosomerne er mest kondenserede her.

3) Anafasen 
Søster kromatiderne splittes ved at mikrotubuli forkortes mod hver sin egen pol.

4) Telofasen 
Nu er de ved hver deres pol og man har et komplet sæt kromosomer. Samtidig med at telofasen modvirker alt fra profasen ved dekondensering.

5) Cytokinesen 
I langt de fleste tilfælde følger cytokinesen efter celledelingen. Her vil dattercellerne dele sig så der ikke er to kerner i en enkelt celle.

Referencer

Se også 
 Meiose
 Mitogen

Kilder/henvisninger 

Cellebiologi
Mjølner

Mjølner er Thors hammer i nordisk mytologi. Den er smedet af to dværge – Sindre smedede, mens Brokk holdt blæsebælgen i gang.

Hammer og torden 
Mjølner er det mægtigste våben i Asgård. Hammeren rammer altid, hvad den bliver kastet efter. Den rammer med en vældig kraft og vender altid tilbage til den hånd, der kaster den. Thor var nødt til at få smedet en kraftig handske, Iarngreiper, for at kunne gribe den. Selvom hammeren er et mægtigt våben, fylder den ikke alverden. Den kan skifte størrelse og gemmes i den mindste lomme, hvis det skulle blive nødvendigt.

Mjølner er Thors kæreste eje. Når han svinger den, giver det et ordentligt brag, og lyn og gnister står omkring ham. Sådan forklarer norrøn mytologi fænomenet torden, der også har fået navn efter Thor.

Mjølner blev smedet i forbindelse med Lokes væddemål med dværgene.

Thor har en enkelt gang mistet Mjølner, da den blev stjålet af jætten Trym. Thor var nødt til at klæde sig ud som Freja og drage af sted som kvinde for at få den narret fra ham igen. Historien kaldes for "Thors brudefærd".

Torshammeren 

De mest udbredte amuletter i Norden er nok vikingetidens velkendte torshammere, opkaldt efter guden. Der har været tvivl om, hvorvidt de nu også forestiller hammere, fordi skaftet er for kort, og hovedet er symmetrisk. Det kan dog i dag anses som bevist, efter at amatørarkæologen Torben Christjansen i 2014 fandt en torshammer ved Købelev på Lolland. Genstanden er støbt i bronze med rester af forsølvning eller fortinning, samt forgyldning.  Der er gennem årene fundet omkring 1.000 torshammere spredt i Skandinavien, Storbritannien, Rusland og de baltiske lande - i Norge dog kun tretten i alt  - men torshammeren fra Købelev – omkring 2,5 cm høj - er den første, som er fundet med runeskrift,  og den lyder: hmar x is (= hammer er). På mundret, moderne dansk: "Dette er en hammer", med det lille kryds som skilletegn mellem de to ord. Runeristeren har glemt eller udeladt det første a i ordet "hammer", og han har spejlvendt s-runen.  I 2018 forlød det, at torshammeren fra Købelev skulle få sit eget frimærke. 

Torshammeren som smykke hang med hovedet nedad. Denne "omvendte" stilling svarer til den, der ses langt ned i middelalderen ved hængesmykker som brakteater og mønter, idet figurerne hænger med hovedet ned, men for den, der bar smykket, på rette led, når han så ned på det. Om hammertegnet blev båret også af kvinder, er uvist, da torshammere ikke er fundet i grave, men mere som nedgravede skatte.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Artefakter i nordisk mytologi
Thor
Mnemoteknik

Mnemoteknik (mnemo kommer fra græsk) er det samme som husketeknik, dvs. en systematisk hjælp til at huske. Fælles for husketeknikker er at de - til forskel fra simpel repetition - involverer enten simplificeringer eller associationer og somme tider begge dele. Et eksempel på en simplificering er, når man husker et telefonnummer som fire dobbeltcifre i stedet for otte enkeltcifre. Formålet er at reducere mængden af informationer der skal huskes, uden at der af den grund går information tabt. Associationer kan fx være billeder i tankerne (visuelle associationer), remser man kan genkalde sig pga. deres rytme og evt. rim (auditive associationer) eller tænkte sammenhænge, som ikke er direkte knyttet til en sans (kognitive associationer). Formålet med associationerne er at projicere den eller de informationer der skal huskes over på andre informationer, der er lettere at huske. Nogle huskeregler er helt personlige og kan kun med fordel anvendes af den, der finder på reglen. Andre huskeregler kan videregives.

Eksempler

Sammenhænge 
 Rim, sange og remser (fx de tyske grammatiske remser)
 Seriefølger, der giver mening for én selv. (fx farverækkefølgen i telefonkabler: Blå som himlen, gul som solen, grøn som græsset, brun som jorden og grå som hverdagen).

 Hvis en plastikgenstand er knækket – smid den i vandet. Synker den, kunne den godt have været limet, men flyder den oven på og kan samles op igen, er den næsten helt sikkert af en plastiktype, der ikke kan limes.

Visuelle figurer 
 Visuelle figurer og farver som pinkodehuskeren til Dankortet
 Et langt nummer kan huskes ved at memorere en historie af data, man kender i forvejen:

51217512 kan huskes ved at man som 5-årig fik 1 cykel med 2 støttehjul og Ole henne i nr 17 fik 5 killinger da han var 12 år.

Ekstern henvisning 
 Huskeregler
 Husketeknik – mnemoteknik Bionyt – Videnskabens Verden nr.140/141 
 Video om husketeknik

Se også 
 Huskevers

Kognitionspsykologi
Mobil

Mobil kan henvise til flere artikler:

 Mobil (bevægelse) – er når noget kan bevæge sig
 Uro (pyntegenstand) – et andet ord for den bevægelige pyntegenstand uro 
 Mobil (militærudtryk) – et militært udtryk for en enheds som er klar til forskydning 
 Mobiltelefon – omtales også som en "mobil" 
 Magasinet Mobil – omtales også som Mobil eller Mobil magasinet
 Mobil (olieselskab) – et amerikansk olieselskab
Mogens Jeppesen

Mogens Jeppesen (født 10. juli 1953 i Gylling, Odder) var håndboldmålmand for Fredericia KFUM og spillede 141 A-landsholdskampe for Danmark. Han debuterede på A-landsholdet 28. september 1973.

Den 187 cm høje Mogens Jeppesen blev kåret til Årets Mandlige Håndboldspiller i 1987, da han spillede for Ribe. Det er herrespillerne fra Ligaen og 1. Division samt herrespillerne i udlandet, der kan stemme på, hvem der skal have titlen.

Referencer 

Håndboldspillere fra Danmark
Olympiske håndboldspillere fra Danmark
Håndboldspillere ved sommer-OL 1980
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 1980
Håndboldspillere ved sommer-OL 1984
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 1984
Mol

mol har flere betydninger:

 mol (toneart) – en toneart i musik, der er bygget over en skala med lille terts
 mol (stof) – lærredsvævet stof af bomuldsgarner
 mol (enhed) – enhed for stofmængde

 Mol (by) – en by i Belgien.
Monogami

Monogami (græsk: monos = én/ene og gamos = ægteskab) er ægteskab mellem to ægtefæller (i modsætning til polygami). Monogami bruges endvidere om andre samlivsformer, hvor en person kun har én partner. Monogami indebærer normalt et løfte om seksuel og romantisk troskab og eksklusivitet, det vil sige, at de to parter i forholdet udelukkende har romantiske følelser for og har sex med hinanden.

En person, der praktiserer monogami, siges at være monogam, og et parforhold, hvor monogami praktiseres, kaldes monogamt. Bemærk, at betegnelsen monogam i denne sammenhæng betegner såvel en personlig præference som en seksuel adfærd. Seriel monogami er en betegnelse for flere følgende, adskilte ægteskaber gennem et livsforløb, hvor kærlighedsforholdet afsluttes inden et nyt indledes.

Kulturelle forskelle 
I mange kulturer er det livsvarige, monogame forhold den norm, som samlivsformer bedømmes ud fra, og i denne betydning er monogami, at en person kun har én seksuel og romantisk partner i sin levetid. I den vestlige verden er seriel monogami dog den fremherskende norm og inkluderes ofte under betegnelsen monogami.

I en række kulturer er der knyttet socialt og religiøst betingede moralske værdier til monogami, ofte understøttet af lokale juridiske forhold. Dette gælder eksempelvis inden for den kristne kultur-kreds, hvor ikke-monogame forhold ofte er tabu, til trods for at utroskab er udbredt. I Danmark tillades således ikke ægteskab mellem mere end to personer.

Se også 

 Polygami
 Polyamori

Kærlighedsforhold
Familietype
Monoklonale antistoffer

Monoklonale antistoffer (mab  eller mAb) er antistoffer, der produceres fra en unik cellelinie fremstillet ved at klone et unikt hvidt blodlegeme.

I modsætning til polyklonale antistoffer, der binder til flere epitoper (den del af et antigen, der genkendes af antistoffet) og fremstilles af flere forskellige antistofudskillende cellelinjer, har et monoklonalt antistof kun een affinitet, idet det binder til een epitop.

Monoklonale antistoffer er blevet et standard forskningsværktøj inden for biokemi, molekylærbiologi og medicin og anvendes nu også diagnostisk såvel som terapeutisk, idet det er muligt at producere monoklonale antistoffer, der specifikt binder til praktisk talt ethvert molekyle. Monoklonale antistoffer er bl.a. fremstillet til behandling af nogle infektionssygdomme og nogle kræftsygdomme. I 2020 blev monoklonale antistoffer godkendt af flere lande til behandling af COVID-19.

Opdagelsen af princippet for produktion af monoklonale antistoffer var grunden til at Cesar Milstein og Georges J.F. Köhler blev tildelt Nobelprisen for Fysiologi eller Medicin i 1984 sammen med Niels Kaj Jerne.

Hybridomteknologi 

Monoklonale antistoffer kan fremstilles ved hjælp af hybridomteknologi.  Hybridomcellen stammer fra to andre celler, der er fusioneret, nemlig en myelomcelle og en lymfocyt.  Myelomcellen deler sig relativt hurtigt, da det er en kræftcelle og formerer sig ukontrolleret.  Lymfocytten er en hvid blodcelle, der producerer antistoffer, men den deler sig langsomt, hvilket gør den svær at dyrke.  Disse to celler udgør tilsammen en perfekt kombination til produktion af antistoffer, når der dannes en hybrid af dem.

Bioteknologi og lægemidler 

Udviklingen af ​​monoklonale antistoffer, der bl.a. har omfattet genteknologi, har resulteret i nye generationer af antistoffer med nye og forbedrede egenskaber såsom færre bivirkninger, målrettet levering af lægemidler og målrettet celle-drab. 

Disse nye antistoffer omfatter antistof-lægemiddelkonjugater (forkortet ADC efter eng. antibody drug conjugates), antistof-konjugater med toxiner, humaniserede antistoffer, bispecifikke antistoffer, konstruerede antistoffer, antistoffragmenter og nanoantistoffer, såkaldte nanobodies.

Diagnostiske og terapeutiske anvendelser 

Forskning og udvikling er i gang for at skabe antistoffer mod sygdomme som leddegigt, multipel sklerose, Alzheimers sygdom, Crohns sygdom, Ebola og forskellige typer kræft.

Der fremstilles i tusindvis af monoklonale antistoffer, se f.eks.   List of therapeutic monoclonal antibodies.

Se også 

 Billedanalyse
 Flow cytometri
 Immun-checkpoint
 Neutraliserende antistof
 Phage display, se bakteriofag
 Vaccine

Kilder/henvisninger

Biologi
Bioteknologi
Mononukleose

Mononukleose, også kendt på dansk som kyssesyge, er en virussygdom, der er forårsaget af human herpesvirus 4 (også kendt som Epstein-Barr virus, EBV) eller human herpesvirus 5 (tidl. cytomegalovirus). De fleste personer blive inficeret med virus som børn, hvor sygdommen kun giver få eller ingen symptomer. Hos unge voksne giver sygdommen ofte feber, øm hals, forstørrede lymfekirtler i halsen og træthed. De fleste kommer sig efter 2 til 4 uger, men trætheden kan vare flere måneder. Leveren eller milten kan også svulme op, og under 1 % af tilfældene kan milten briste i større eller mindre grad.

Selvom sygdommen normalt er forårsaget af herpesvirus 4, der er medlem af herpesvirus-familien, så kan en lille gruppe andre vira også forårsage sygdommen. Den spredes primært via spyt, men kan i sjældne tilfælde også smitte via sæd eller blod. Smitten kan ske via brug af genstande som drikkeglas eller tandbørster. Smittede personer kan viderebringe smitten før de udvikler symptomer. Mononukleose bliver hovedsageligt diagnostiseret baseret på symptomerne, og den kan blive bekræftet via blodprøver der tester for specifikke antistoffer. En anden indikator er øget mængde lymfocytter i blodet, hvor mere end 10% er atypisk. Monospot-test bliver ikke anbefalet som en generel måde at diagnostisere på, da den har lav nøjagtighed.

Der findes ingen vaccine for EBV, men man kan forhindre infektion ved ikke at dele personlige genstande eller spyt med en inficeret person. Mononukleose bliver normalt helbredt uden nogen specifik behandling. Symptomerne kan reduceres ved at drikke nok væske, at få nok hvile og tage smertestillende lægemidler som paracetamol (acetaminophen) og ibuprofen.

Mononukleose rammer hovedsageligt unge mennesker mellem 15 og 24 år i industrilande. I ulande bliver folk oftere inficeret tidligt i barndomen, hvor der er færre symptomer. Hos personer mellem 16 og 20 er det årsagen til omkring 8% af dem, som har øm hals. Omkring 45 ud af 100.000 personer udvikler smittende mononukleose hvert år i USA. Næsten 95% af alle mennesker har haft en EBV-infektion inden de bliver voksne. Sygdommen optræder normalt hele året og der er ingen sæsoner. Mononukleose blev beskrevet første gang i 1920'erne.

Symptomer 
Kyssesygens almindeligste symptomer er halsbetændelse, hævede lymfeknuder og udtalt træthed meget samme følelse som at have influenza. For at konstatere kyssesygen skal man have taget blodprøve og
halspodning, men dette kan først ske et stykke tid efter man er blevet smittet.
Andre symptomer kan også være: Muskelsmerter, svedtendens, mavesmerter, der kan være tegn på miltforstørrelse og ømme lymfeknuder på halsen.

Forebyggelse 
Efter at have haft sygdommen en gang i sit liv, er muligheden for at blive syg igen forsvindende lille. Der er ingen behandling af virusset, men immunforsvaret tager sig af det, så man ikke har sygdommen hele livet.
Det eneste man kan gøre under sygdomsforløbet, er at drikke varme drikke til at lindre ondt i halsen og så hvile sig.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Kyssesyge: Information, symptomer
 Kyssesyge

Virussygdomme
Herpesviridae
Monoplan

Et monoplan (eller en endækker) er en flyvemaskine med ét sæt vinger i modsætning til biplanerne (dobbeltdækkerne) fra flyvningens barndom. I starten lavede man vingerne som en sammenhængende del med bærebjælker, der gik tværs gennem flykroppens konstruktion, men i 1930'erne kom monocoque-teknikken (enkeltskal), hvor flykroppen var helt uden indre stivere og vingerne uden midtersektion, som f.eks. Spitfire-flyet.

Eksterne henvisninger 

Flyvemaskiner
Mont Blanc

Mont Blanc eller Monte Bianco (på dansk Det hvide Bjerg) er med 4.808 meter i 2021 det højeste bjerg i Alperne. Hvis der ses bort fra bjergene i Kaukasus, er det også det højeste i Europa. (Elbrus ligger, efter visse af definitionerne af grænsen mellem Europa og Asien, i Europa og er ifølge disse definitioner Europas højeste bjerg). Mont Blancs franske side ligger i Arve-dalen i departementet Haute-Savoie. Den italienske side ligger i Aosta-dalen.

Et grænsetilfælde 
Ifølge franske landkort ligger Mont Blanc i De Franske Alper nær grænsen til Italien, og det blev besteget for første gang 8. august 1786 af Jacques Balmat og dr. Paccard. På italienske landkort ligger toppen af Monte Bianco (Mont Blanc)) derimod lige på grænsen mellem Italien og Frankrig. Grænsens beliggenhed er senest fastlagt i en konvention indgået i Torino 1861 mellem Frankrig og Kongeriget Sardinien, hvor grænsen blev fastlagt på toppen af Mont Blanc: Der er ikke indgået nogen senere aftaler, så denne er derfor fortsat gældende, selvom franskmændene øjensynlig ikke helt respekterer afgørelsen.

Første dansker på Mont Blanc 
Carl Hall læste i 1877 i en dansk avis, at ingen dansker tidligere havde besteget Mont Blanc. Det var en udfordring, den dengang 29-årige Carl Hall der var kendt som en mester i mange idrætter, ikke kunne modstå. Sammen med med grev Schulin-Zeuthen og dennes frue rejste Carl Hall til Chamonix i sommeren 1878. Her engagerede selskabet 3 førere og 2 bærere, og ledsaget af disse nåede de 3 danske toppen.

Mont Blancs højde 
Toppen af Mont Blanc er dækket af sne og is, hvorfor højden af bjerget afhænger af, hvordan vejret har været. Traditionelt har bjergets højde været sat til 4.807 meter, men dette resultat er blevet justeret flere gange i de seneste år. GPS-målinger i september 2001 fandt, at bjerget var 3 meter højere (4.810,40 meter), mens målinger i september 2003 viste, at bjerget igen var skrumpet med næsten 2 meter (4.808,45 meter). Faldet i højde fra 2001 til 2003 er blevet tilskrevet usædvanligt varmt vejr.

Mont Blanc blev målt til 4.805,59 i 2023, 2 meter lavere end målingen på 4.807,81 meter i september 2021, som igen var næsten 1 meter lavere end den forrige offentliggjorte måling på 4.808,72 meter fra 2017. Den højeste måling er fra 2007 med hvor bjerget blev målt til 4.810,90 meter. Mont Blancs højde er i gennemsnit faldet med 13 cm om året i perioden 2001 til 2021. Uden sne på toppen ville bjerget kun være 4.792 meter højt.

Trafik

Over bjerget 
For at komme op til Mont Blanc fra byen Chamonix i Frankrig må man benytte Aiguille du Midi-svævebanen det første stykke, hvorefter det er muligt at klatre op langs isbræerne. Vil man nøjes med synet er det muligt at tage helt til Aiguille du Midi, hvorfra der er en formidabel udsigt til Mont Blanc og en række andre tinder i Alperne.

Under bjerget 
Mont Blanc-tunnelen er en vejtunnel under Mont Blanc, som går mellem Chamonix og byen Courmayeur i Valle d'Aosta i Italien. Tunnelen blev påbegyndt i 1957 og blev indviet i 1965. Tunnelen er 11,6 km lang.

Se også 
 Seven Summits

Kildehenvisninger 

Eksterne henvisninger

 
Bjerge i Alperne
Bjerge i Frankrig
Bjerge i Italien
Morfologi

Morfologi (=formlære) kan henvise til flere artikler:
 Morfologi (biologi) – studiet af organismers former
 Morfologi (lingvistik) – studiet af ords struktur
 Morfologi (astronomi)
 Morfologi (geografi)
Morsealfabet

Det til dato nok mest udbredte signalsystem er morsealfabetet. Det er opkaldt efter opfinderen Samuel Morse (USA), der konstruerede det mellem 1837 og 1843 til brug for den elektriske telegraf, som han fik et patent på i 1847 på det gamle Beylerbeyi Palace. I Europa vedtages det i 1851 at anvende Morses telegrafiudstyr som standard.

Morsekoderne blev brugt som international kommunikation inden for søfart indtil 1999, hvor det blev erstattet af GMDSS (Global Maritime Distress Safety System), samt telefoni eller data. Da den franske flåde i 1997 gik bort fra morse, var den sidste transmission: "Appel à tous. Ceci est notre dernier cri avant notre silence éternel" (oversat: Et kald til alle. Dette er vores sidste kald før vores evige stilhed).

Morsekode lever videre i amatørradio hvor det stadig er meget udbredt, da selv signaler sendt med meget lav sendeeffekt kan bruges til global kommunikation via kortbølger.

Morsekoderne 
Tegnet for hvert bogstav eller tal sammensættes af prikker og streger. Ved signalering med lyd eller lys eller elektriske signaler, erstattes "prik" af en kort tone, et kort lysglimt eller en kort elektrisk impuls, mens "streg" erstattes af længerevarende toner, lysglimt hhv. elektriske impulser.

Alfabetet er konstrueret således, at de mest almindelige tegn (i engelsk sprog) er korte, mens de mere sjældne er lange. Derved spares megen tid under transmissionen. Det mest almindelige tegn er e, der er en prik, det næstmest almindelige er t, der er en streg. 

Følgende tabel viser morsekoderne for bogstaverne i alfabetet inkl. de danske nationaltegn ÆØÅ og andre nationaltegn:

Der er ikke fastsat absolutte værdier for, hvor lange de enkelte prikker og streger skal være. Det overordnede tempo beror på telegrafistens rutine, og kvaliteten af forbindelsen, der sendes morsetegnene over.

For at kunne skelne prikker, streger, bogstaver og ord i meddelelsen, opererer man med følgende konventioner:
 Signalet for en streg varer 3 gange så længe som prik-signalet.
 Mellem de enkelte prikker og streger skal der være en pause svarende til varigheden af et prik-signal
 Mellem morsetegnene for de enkelte bogstaver/tal skal der være en pause med varighed som en streg
 Mellemrum mellem ord markeres med en pause, der er 7 gange så lang som et prik-signal

Dertil findes et par "rette"-signaler:
 Se bort fra det sidste bogstav jeg sendte: · · · · · · · · (8 prikker)
 Se bort fra det sidste ord, jeg sendte: · · · · · · · · · (9 prikker)

Nyt tegn 
Snabel-a, @ blev godkendt af International Telecommunication Union 3. maj 2004 som morsetegn i morsealfabet og er koden · — — · — · for A og C som ét tegn. 
Det var den første tilføjelse af tegn i morsealfabetet i 60 år.

Se også 
 Semafor
 Samuel Morse
 Guglielmo Marconi

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

 G3NPF and M1AIM Home Page Morse Code Section
 Online oversætter fra mellem morse og tekst
 Commonwealth Braille & Talking Book Cooperative (CBTBC): Morse code extensions for computer control 

Kodninger
Amatørradio
Telekommunikation
Morten Korch

Morten Luther Gudmund Korch (født 17. januar 1876 i Over Holluf ved Odense, død 8. oktober 1954 i Hellerup) var en dansk forfatter, der var den mest læste i sin samtid.

Korch var handelsuddannet og arbejdede bl.a. som grossist, forlægger og teglværksdirektør, men fra 1916 helligede han sig forfatterskabet. Dog fortsatte han som forlægger.

Han udgav i alt 123 titler, og modtog i 1937 Ridderkorset. Han var en folkekær forfatter, hvis foretrukne miljø var det gammeldags landbrug, småindustrien og købmandsgården, som bunder i traditioner. Det præindustrielle Danmark, som hviler i gamle traditioner, bliver forstyrret af et udefra kommende element. Generelt er handlingsforløbene opbygget ligesom eventyr (ro-uro-ro) og kan let overføres på aktantmodellen. Personerne er 'flade', og problemerne skildres via kampen mellem det gode og det onde, som dog altid ender lykkeligt, men stilen kan dog ikke betegnes som eventyrlig eller fantastisk. Morten Korch var konservativ og patriarkalsk i sine holdninger og troede på konservative kristne moraler. Morten Korch skrev meget detaljeret og beskrivende.

Morten Korch omtales i bogen Det 20. århundrede - De 100 mest betydningsfulde personer i Danmark..

Hans søn, Morten A. Korch, 1909-2012, var som 100-årig stadig aktiv som forlægger af sin fars bøger.

I 2013 blev der på Grønhøj Kro indviet Danmarks første museum om Morten Korch.

Film 
Flere filmselskaber forhandlede i femten år om at filmatisere hans romaner. I 1950 vovede ASA Film og Alice O'Fredericks at filmatisere De røde heste, som blev en af danmarkshistoriens største biografsucceser: 2,3 millioner mennesker valfartede til biograferne for at se filmen.

Bibliografi

Morten Korch-film

Tabel over Morten Korch-filmatiseringer (film og tv-serier) i Danmark:

Referencer

Litteratur 
 Lorentzen, Jørgen, "Fra farskapets historie i Norge 1850-2012", 2012. s. 20 & s. 32-33.
 Rytter, Maria "Du må ikke græde far - Morten Korch som far omkring 1900", 2009. 147 s. Ill.
 Rytter, Maria "Den ukendte Morten Korch – Dagbøger, breve og optegnelser fra 1876 til 1914", 2000. 282 s. .
 Rytter, Maria, "Morten Korch på Møntergården - udstillingstekster", 1994. 62 s.
 Litteraturhåndbogen 1995, Gyldendal
 Frantz Smolle Andersen m.fl., "Bogen om Morten Korch. En smaaborgers virksomhed", 1977

Eksterne hensvisninger 
 
 Morten Korch på Dansk Forfatterleksikon
 

Riddere af Dannebrog
Personer fra Odense
Romanforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Redaktører fra Danmark
Grosserere fra Danmark
Fabrikanter fra Danmark
Forlæggere fra Danmark
Moesgård Skov

Moesgård Skov er en dansk skov, der er ejet af Moesgård Museum, der hører hjemme på den gamle herregård Moesgård ved Aarhus. Den anvendes bl.a. af museet til rekonstruktion af gamle skovtyper. Moesgård Skov indgår sammen med flere andre skovområder i Marselisborgskovene. Moesgård Skov er en gammel løvskov med et rigt fugle- og dyreliv, og den dækker et areal på 153 hektar. Skoven har mange gode grusstier, og den egner sig derfor godt til motionsløb og vandreture langs kysten. Skoven er derudover et populært udflugtsmål, og mange hundeejere tager dagligt deres hunde med på tur i den afmærkede hundeskov, hvor det er tilladt at lufte hund uden snor. Der er afmærkede rideruter og mountainbikeruter i skoven. Har du lyst til at overnatte i Moesgaard Skov kan du booke shelteren, som ligger på en bakketop ved Skelbækken. Den sydlige del af Moesgård Skov samt skovarealet mellem Strandskovvej og vandet er en del af  Natura 2000  -område nr. 234: Giber Å, Enemærket og Skåde Havbakker så tag hensyn til planter og dyr.

Se også
Marselisborgskovene

Skove i Danmark
Skove i Aarhus Kommune
Fredede arealer i Danmark
Moder Teresa

Moder Teresa (født Agnes Gonxha Bojaxhiu 26. august 1910 i Skopje, død 5. september 1997 i Kolkata) var en verdenskendt katolsk nonne, især kendt for sit arbejde blandt fattige i Kolkata (tidligere Calcutta) i Indien, hvor hun ligger begravet.

Moder Teresa var født i Skopje i det daværende Osmanniske imperium (i dag Makedonien) af etniske albanske forældre; faderen var fra Shkodër (i dag i Albanien), mens moderen var fra Đakovica i Kongeriget Serbien (Kosovo). Agnes Gonxha blev uddannet som lærer. Hun rejste ca. 1929 til Dublin, hvor hun i en årrække var tilknyttet klostret hos Loreto-ordenen. Senere blev hun sendt til Indien, hvor hun først arbejdede i Darjeeling og siden i Kolkata. Hun stiftede ordenen Missionaries of Charity, som gennemførte projekter over hele verden, også bag Jerntæppet i Sovjetunionen og i lande som Haiti, hvor diktatur normalt forhindrede vestligt eller udenlandsk hjælpearbejde.

Hun var en kontroversiel person, både mens hun levede og efter sin død. Hun blev beundret for sit velgørenhedsarbejde men kritiseret på grund af sin modstand mod abort og prævention, men også fordi de hospices hun drev tilbød meget ringe forhold for patienterne.

Udmærkelser 
Moder Teresa modtog Nobels fredspris i 1979.

I 2003 saligkåredes hun af pave Johannes Paul II. Kirkens historiske tradition for at udnævne en advocatus diaboli - en djævelens advokat - var på dette tidspunkt blevet afskaffet af paven, men som en del af processen adspurgte komitéen stadig to af moder Teresas kritikere, forfatterne Christopher Hitchens og Aroup Charterjee; Hitchens udtrykte efterfølgende kritik af processen, idet han ikke oplevede reel interesse for kritikernes indvendinger fra komitéens side. Trods skarp kritik af moder Teresa fra Hitchens, Charterjee og andre fandt komitéen således ingen hindringer (nihil obstat) for at lade moder Teresa saligkåre.

4. september 2016 blev hun helgenkåret af Pave Frans.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Moder Teresa på nobelprize.org
 Oversigtsartikel Kort biografi. Var Moder Teresa Makedoner eller Albaner? Statue af Moder Teresa ved Universitetet i Tirana (december 2004). Paven har saligkåret Moder Teresa (2003). Talk of the Devil, Nexhmije Hoxha omtaler Moder Teresa (2003). Moder Teresa sender meddelelse til Albanerne (1997). Moder Teresa's tale da hun fik Nobel-prisen (1979)

Katolske nonner
Aktivister fra Albanien
Aktivister fra Nordmakedonien
Kolkata
Saligkårede
Helgener
Nobelprismodtagere fra Indien
Æresdoktorer ved University of Cambridge
Personer fra Skopje
Motorlov

Motorloven bestemmer hvem der må føre en bil. I 1903 gennemførtes den første motorlov, hvorefter føreren af en bil skulle være fyldt 18 år og desuden skulle have et bevis for, at man besad de fornødne egenskaber, blandt andet kendskab til motoren og dens behandling.

Kilder/henvisninger

Danmarks love
Motto

Et motto er en motivator eller et kendetegn, hvor man med korte, vise ord, eller et ordsprog eller valgsprog, kan indikere sit værdigrundlag og inspirere sine omgivelser.
Det er for det meste forfattere, kejsere, og generaler der har mottoer, men også virksomheder og organisationer bruger ofte et motto til at profilere sig.

Kendte mottoer 
 "Jeg kom, jeg så, jeg sejrede" (latin: veni, vidi vici) – Julius Caesar.
 "Med tapperhed og Våben" (latin: virtute et armis) – Mississippi.
 "Ikke mit navn, Herre, ikke mit navn, kun Dit navn til ære" (latin: Non nobis Domine non nobis, Sed Nomini tuo da gloriam) – OSMTH
 "Med lov skal man land bygge" (Jyske lov, stående på Domhuset i København i København)
"Hakuna matata" Timon & Pumba
Ord og vendinger
Mount Kosciuszko

Mount Kosciuszko er med 2.229 m det højeste bjerg i Australien. Bjerget ligger i delstaten New South Wales i Snowy Mountains som er en del af Great Dividing Range. Det er navngivet i 1840 af den polske opdagelsesrejsende Paweł Edmund Strzelecki efter den polske nationalhelt Tadeusz Kościuszko. Navnet blev tidligere stavet Mount Kosciusko, men nu bruges generelt den originale polske stavemåde, dog oftest uden accent.

Eksterne henvisninger 

 Mt Kosciuszko Inc  – side for at få oplysninger om opdagelsesrejsende P.E Strzelecki

Kosciuszko
Denali

Denali (tidligere Mount McKinley) er det højeste bjerg i Nordamerika. Det ligger i Alaska i nationalparken Denali National Park. Bjerget ændrede officielt navn i 2015 til at benytte det indfødte navn, som betyder "den høje", i stedet for navnet McKinley givet i 1896, der kommer fra den tidligere præsident William McKinley, som blev officielt i 1917. Navnet Denali var allerede fra 1975 indført af lokalregeringen i Alaska, men blev blokeret i Kongressen til en navneændring på nationalt plan af politikere fra McKinleys hjemstat Ohio.

Frederick Cook påstod, at han besteg bjerget i 1906, men det viste sig at være bedrag. Den første beviste bestigning af Mount McKinley skete den 7. juni 1913. En gruppe ledet af Hudson Stuck nåede da toppen. Den første kvinde – Barbara Washburn – besteg bjerget i 1947.

Se også 
 Seven Summits

Noter

Eksterne henvisninger 

Bjerge i USA
Alaskas geografi
Bjergbestigning
Mount Woodroffe

Mount Woodroffe er med 1.535 m det højeste bjerg i den australske delstat South Australia.

Woodroffe
Mount Zeil

Mount Zeil er med 1.510 m det højeste bjerg i bjergkæden MacDonnell Ranges i Northern Territory, Australien.

Zeil
Murcia (region)

Murcienregionen (spansk: Región de Murcia) er en autonom region og en provins i det sydøstlige Spanien.

Se osga
Muricansk (sprog)
Musgrave Ranges

Musgrave Ranges er en bjergkæde beliggende i det centrale Australien. Den er 210 km lang, og det højeste punkt er Mount Woodroffe på 1.435 m. Uluru (Ayers Rock) ligger i udkanten af Musgrave Ranges.

Oprindeligt boede et af de såkaldte aboriginer-folkeslag i bjergene. I europæisk sammenhæng blev bjergkæden opdaget af William C. Gosse i anden halvdel af det 19. århundrede og navngivet efter Anthony Musgrave, der var guvernør i South Australia på denne tid.

Bjergkæder i Oceanien
Myxomatose

Myxomatose, også kaldet kaninpest, er en dødelig sygdom som kaniner kan få. Dødeligheden er tæt på 100 %.

I andet halvår af 2007 har der været over 100 udbrud af myxomatose i Danmark, primært på Sjælland, Lolland og Falster.

Eksterne link 
 Fødevarestyrelsen om myxomatose 
 Netdyredoktor om myxomatose

Virussygdomme
Harer og kaniner
Mønt

En mønt er en skive af metal, som har en fastsat økonomisk værdi, så den kan bruges som betalingsmiddel.

Danske forhold
Den første danske mønt med årstal på er også Europas ældste middelaldermønt med årstal. Det er Valdemar Sejrs berømte mønt med indskriften Anno Domini MCCXXXIIII.

Danmarks nuværende møntserie 
De højstlydende 10- og 20-kroner er af det guldlignende aluminiumbronze (92% kobber, 6% aluminium og 2% nikkel), mellemgruppen af 1-, 2- og 5-kroner er af det sølvlignende kobbernikkel (75% kobber og 25% nikkel) og den mindste, 50-øren, er af kobberbronze (97% kobber, 2,5% zink og 0,5% tin).

10-kronen og 50-øren blev udstedt fra 1989, 20- og 5-kronen blev udstedt fra 1990 og 1- og 2-kronen blev udstedt fra 1992.

Historie 
Kongeriget Lydien var det første land, der prægede mønter af ædelmetal. Møntprægningen startede omkring 630 f.Kr.

Tissaphernes (ca. 445-395 f.Kr.), en persisk adelig var den første til at få sit portræt på en mønt. 

Kelterne lavede mønter mellem 300 f.Kr. og 100 f.Kr. Deres mønter blev bl.a. lavet at bronze, sølv og guld.

Julius Cæsar var den første romer til at få sit portræt på en mønt som en særlig ære efter sine succesfulde erobringskampagner.

Se også 
 Pengeseddel
 Møntfod
 Penge
 Valuta
 Møntkatalog
 Numismatik

Referencer

Eksterne henvisninger 

Numismatik
Napoli (flertydig)

Napoli har flere betydninger:
 Napoli – En by i syditalien med ca. 1,1 millioner indbyggere.
 Napoli (provins) - Provins i Italien, hvor i byen af samme navn ligger
 Napoli (ballet) – Bournonvilles ballet fra 1842
Universel anæstesi

Græsk: anaisthesia, an-: ikke, aisthesis: følelse: følelsesløshed.

Fuld bedøvelse, eller at bedøve. Narkose er den bedøvelse der går forud for og fortsætter under en operation. Der anvendes forskellige metoder afhængigt af patientens alder, øvrige sygdomme samt af indgrebets størrelse og lokalisation på kroppen. 
Narkose kan gives intravenøst gennem et drop eller tilføres luftvejene som gasarter. Hvis der anvendes gasarter, er det mest almindeligt at udføre intubation – det vil sige nedførelse af et rør i luftrøret til kontrol af luftvejen og for at mindske forurening med gasarterne. I nogle tilfælde, for eksempel ved større indgreb, kombineres fuld narkose ofte med lokalbedøvelse (lokal analgesi, regional anæstesi) i form af en blokade. Arbejdet udføres ofte af en læge og en narkosesygeplejeske i samarbejde. 

Narkose kan deles i tre afsnit:
 En vurdering før operationen af patientens almene helbred, tidligere sygdomme og reaktion på narkose. Den for ham mest velegnede narkoseform samt eventuelle tiltag før, under og efter operation, der kan optimere situationen med henblik på at gøre prognosen bedst mulig bestemmes. Herunder hører præmedicinering og patientens daglige medikamenters indflydelse på narkosen – herunder også naturmedicin.
 Selve narkosen under operationen. En uundværlig del af narkosen er monitoreringen, det vil sige overvågningen af blodtrykket, hjerterytmen, blodets iltning og flere andre faktorer.
 Behandlingen umiddelbart efter operationen – opvågningsfasen. Her er smertebehandlingen vigtig.

Narkosemidler
Der anvendes flere hovedgrupper af narkosemidler:
 Midler der forårsager bevidstløshed (anæstetika, hypnotika)
 Gasarter (eller fordampede væsker)
 Kvælstofforilte (lattergas)
 Æter
 Kloroform
 Halotan
 Enfluran
 Isofluran
 Sevofluran
 Desfluran
 Metoxyfluran
 Intravenøse
 Barbiturater
 Thiopental
 Benzodiazepiner
 Propofol
 Ketamin
 Hypnomidat
 Midler der fjerner smerter 
 (analgetika)
 Stærke
 Opioider (morfinlignende stoffer) 
 Morfin
 Fentanyl
 Alfentanil
 Remifentanil
 Svage
 Paracetamol
 NSAID
 (lokalanalgetika)
 Estere
 Tetrakain
 Amider
 Andre
 Ketamin
 Midler der afslapper muskler og forhindrer uønskede reflekser (relaxantia)
 Depolariserende relaxantia 
 Non-depolariserende relaxantia(kurarelignende (pilegift))
 Hjælpestoffer
 Sympatomimetika
 Adrenalin
 Noradrenalin
 Dopamin
 Dobutamin
 Efedrin
 Metaoxedrin
 Antikolinergika
 Atropin
 Antihistaminer
 Antidoter
 Nalorfin
 Naloxon
 Neostigmin
 Midler mod kvalme og opkastning

Se også 
 Anæstesiologi
 Narkoman
 Narkotika

Anæstesi
Navigation

Navigation (latin: navigatio sejlads) er læren om at finde vej over havet (søfart) eller gennem jordens atmosfære (luftfart), det vil sige at fastslå hvor man (geografisk) befinder sig, og hvordan man kommer frem til sit bestemmelsessted (retning).

En person som (profession) udfører navigation eller har taget en navigationseksamen og er kvalificeret, kaldes en navigatør.

Navigationsgrene 
Der skelnes mellem forskellige grene indenfor navigation: Terrestrisk, astronomisk og radionavigation.

I den terrestriske navigation bruges observationer af punkter på jordens overflade til stedbestemmelse, mens der i astronomisk navigation bruges observationer af himmellegemer. 

Fra tidligere tid blev navigation foretaget med simple midler ved brug af sol, måne og stjerner og punkter på Jordens overflade ved anvendelse af blandt andet kompas og forskellige former for instrumenter til vinkelmåling, herunder Jakobsstaven og sekstanten.

Radionavigation 

Indenfor radionavigation bruges forskellige menneskeskabte radiosignaler til stedbestemmelsen.

Der er blevet anvendt radiofyr, hvor navigatøren anvendte forud producerede kort med indlagte kurver, hvor krydsreferencer fra fyrene kunne bestemme aktuelle position, eksempelvis det engelske Decca-system og det amerikanske Loran-system.

For nuværende, 2008, anvendes primært satellitbaserede navigationssystemer, blandt andet det amerikanske GPS-system og russiske Glonass-system.

Sport
I sportsgrenen orienteringsløb anvendes kort og kompas til navigering, det vil sige at finde fastlagte poster.

Se også 
 Alpha Navigation System – sovjetisk radionavigationssystem udviklet til luftfart.
 Galileo position system – EU satellit navigationssystem under udvikling.
 Gee (navigation) – engelsk radionavigationssystem fra anden verdenskrig brugt af RAF under natbombning.
 Land- eller søkort.
 Omega Navigation System – amerikansk radionavigationssystem udviklet til luftfart.
 Oktant
 Transport

Referencer

 
Transport
NEG Micon

NEG Micon var en dansk vindmøllefabrikant, som i marts 2004 fusionerede med konkurrenten Vestas. Kun Vestas-navnet videreførtes, mens det fælles hovedsæde blev i NEG Micons oprindelige hovedkvarter i Randers.

NEG Micon var selv et resultat af en fusion (i 1997) mellem to mindre producenter, nemlig Nordtank Energy Group (NEG), oprindelig beliggende i Balle på Djursland, og Micon baseret i Randers.

Maskinfabrikker i Danmark
Etableret i 1997
Ophørt i 2004
Vindturbineproducenter
Vindenergi i Danmark
Virksomheder i Randers
Negation

Negation betyder nægtelse og betegner så at sige det modsatte af noget.

I logikken skrives en negation således:
 ¬P
og læses: Det er ikke tilfældet at P, hvor P er står for en Proposition, dvs. er et givent udsagn.

En negation kan dog også være en negation af en modsætnings elementer, i form af at negationen af fx højre er venstre eller lighed forskel.

Andre notationsformer 
 Matematik – ¬a
 Programmeringssprog
 C-lignende sprog
 logisk negation – !a
 bitvis negation – ~a
 Pascal-lignende sprog – not a
 Tegnklasser i Regulære udtryk – [^a]

Se også 
 Logisk operator
 Tilde
 Mål og Mæle nr. 1, 1974, s. 5-10 (om negationen ikke).

Logik
Nektar

Nektar har flere betydninger:
Nektar (mytologi) – gudedrikken i græsk mytologi.
Nektar (planter) – saften i honninggemmerne hos planter.
Frugtnektar (drik) – drik fremstillet ved blanding af frugtsaft, vand og sukker (defineret i Bekendtgørelse om frugtsaft m.v.)