Familie (menneske)

En familie er en en gruppe af personer, der fortrinsvis forenes gennem slægtskab både biologisk og i ægteskab.

Socialantropologisk set har familien både biologiske og sociale funktioner:
 forplantning, at producere efterlevende og sikre slægtens fortsættelse.
 socialisering, at opdrage børnene og lære dem samfundets normer.

Ifølge FN's menneskerettighedserklæring er familien:

Etymologi 

Ordet "familie" kommer fra : en husstand med den mand, som var familieoverhoved (pater familias), hans hustru, hans børn, nærmeste pårørende, slaver og husdyr.

En husstand 
Ordets historie afspejler den gamle romerske betydning: på engelsk i 1500-tallet, og på tysk i 1400-1500-tallet.

På dansk anfører ODS den primære betydning "tjenestefolk, tyende" som forældet (†). Den næste betydning er "husstand"". I Moths Ordbog jævnføres ordet med "hus" og "slægt", hvor "hus" er "alle de som er i et huß, børn og tyende. familia.

Husstand i Norden 
 Heimamenn
På oldnordisk omtaltes husstanden som heimamenn "hjemmemennesker". Ordet benyttes hyppigt i de islandske sagaer -
hvor der ikke ses noget eget ord for det moderne familie-koncept -
Som synonym findes hyski med samme rod som hibyli, der betyder "hus, bolig".

Via norsk eller svensk genfindes hibyli i 

"et lille værelse".

 Hjon
Hjon fra oldnordisk hju brugte ordet om ægtefæller og tyende eller medlemmer af en husstand. Nynorsk har hjonelag om "samliv i ægteskab".

Hju var forbundet med et gårdhushold (bu) både som økonomisk enhed og en social gruppe, og nært afledt findes skuldahju: "de, en husbond er forpligtet til at forsørge, og de, der må arbejde med dette formål for øje".

På højmiddelalderens : "hvad der påligger nogen som en forpligtelse, der skal opfyldes; en gerning, der ikke må forsømmes".

Familiens medlemmer 
.
 Far (fader): en mandlig forælder
 Mor (moder): en kvindelig forælder
 Søn: et barn af hankøn
 Datter: et barn af hunkøn
 Bror:(broder) en mandlig søskende
 Søster: en kvindelig søskende
 Farfar: farens far
 Farmor: farens mor
 Morfar: morens far
 Mormor: morens mor
 Bedstefar: farfar eller morfar
 Bedstemor: farmor eller mormor
 Moster: morens søster
 Faster: farens søster
 Morbror (onkel): morens bror
 Farbror ( onkel): farens bror
 Fætter: mandlig beslægtet med mindst én fælles bedsteforælder, men ingen af de samme forældre
 Kusine: kvindelig beslægtet med mindst én fælles bedsteforælder, men ingen af de samme forældre
 Onkel: en mand, der er bror eller svoger til ens far eller mor, eller fjernere bekendt
 Tante: en søster eller svigerinde til ens far eller mor, eller  en fjernere bekendt

Ikke-biologiske familiemedlemmer 
 Enkemand: en mand, hvis ægtefælle er død, og som ikke har giftet sig igen
 Enke: en kvinde, hvis ægtefælle er død, og som ikke har giftet sig igen
 Adoptivbarn: et barn der lever sammen med en far og mor men (sædvanligvis) ikke beslægtet med dem
 Ægtemand/Ægteviv: De to parter i det almindelige ægteskab, som ved lov ikke må være beslægtet med hverandre - 'Bekendtgørelse af lov om ægteskabs indgåelse og opløsning', §6
 Tante: mosters, fasters, morbrors eller farbrors kone
 Onkel: mosters, fasters, morbrors eller farbrors mand

Udvidet betydning 
I moderne tid har forskellige samlivsformer sat ægteskabet på prøve. I det papirløse ægteskab er der ingen hustruer eller ægtemænd, men tilkomsten af børn, og den almindelige kontakt til den 'gammeldags' familie danner også her et familiefællesskab - i kollektivbeboelser tales om "storfamilien".

Spørgsmålet om familiebegrebets er af betydning bl.a. ved folketællinger. Her gælder juraen: Den argumentere for, at sammenflyttede med børn fra hvert sit tidligere forhold ikke kan anses for en familie, idet der ikke er sikkerhed for stabiliteten, ligesom samliv i sig selv ikke forpligter de berørte.
Slægtskab er almindeligt forstået arveligt, men kan udvides til at omfatte juridiske forhold som ægteskab, svogerskab eller adoption. Disse retsregler er bestemt i bestemte situationer fx. ægteskab, arveret, underholdspligt og er ikke en begrebsdefinition af 'familie'.

 Sammenbragte familier
Fordi så mange bliver skilt, lever mange i sammenbragte familier. Det betyder, at mange børn har både hel-, halv- og stedsøskende. Forskning viser, at børn, der er vokset op i sammenbragte familier, hvor de bor skiftevis hos mor og far, bliver gode til bl.a. omstilling og logistik.

Kulturelle familieforskelle 
Der er bred variation af  familiekonstruktioner hos alverdens folk, hvorpå biologisk reproduktion og kulturel socialisering organiseres.

I nogle kulturer er familien først og fremmest en kernefamilie bestående af en mand og en kvinde og deres fælles børn. I mange samfund er familien først og fremmest en husstand eller "udvidet familie" med flere flere generationer og flere par med deres børn. I nogle samfund er familie og slægt patrilineært - i så fald regnes børn kun som en del af deres fars familie, og kvinder bliver en del af deres mands familie og mister tilknytningen til deres egen faders familie. Andre er matrilineære og regner kun slægtskab gennem moderens side. Andre samfund igen beregner slægtskab og familierelationer bilateralt, så børn er en del af både deres moders og deres faders slægt og familierelationer.

I moderne samfund som det danske er der ofte diskussion om, hvordan familie bør defineres og hvilke udviklinger i familiestrukturen, der er ønskelige. Fx. har ægteskabet som familielivets centrale institution ændret karakter i takt med, at skilsmisser blev almindelige, og den "sammenbragte familie" opstod. Nye ægteskabsformer som registreret partnerskab for homoseksuelle har også udfordret og ændret forståelsen af familiens struktur og samfundsrolle.

Se også 
 Stedfamilie
 Kulturrelativisme
 Parforhold
 Monogami
 Polygami
 Arrangeret ægteskab
 Bryllup
 Jalousi
 Kærlighed
 Separation
 Skilsmisse
 Tabu

Noter

Kilder 
  (titel-link til books.google.dk - ikke fuldtekst)

Ordbøger 
 Familie. Der deutsche Wortschatz von 1600 bis heute. Hentet 20. oktober 2022.
 
 
 Moths ordbog
 Familie. Moths Ordbog. Hentet 20. oktober 2022.
 Hûs. Moths Ordbog. Hentet 20. oktober 2022.
 ODS

Eksterne henvisninger 

 Bekendtgørelse af lov om ægteskabs indgåelse og opløsning  (retsinformation.dk)
 Marcus Rubin: "Folketællingslisterne ved Folketællingen for Kjøbenhavn med Nabokommuner" (Nationaløkonomisk Tidsskrift, Ny række, Bind 3; 1885) 
 Bruce Owens, 2010 Anthropological methods: Ethnography  (bruceowen.com)

 
Familierelationer