Lægemiddel

Et lægemiddel (græsk: phármakon) er en naturlig eller syntetisk kemisk forbindelse, som bruges til diagnosticering, forebyggelse, behandling eller lindring af sygdom eller symptomer, herunder smerter, fra sygdomme hos mennesker eller dyr (jævnfør lægeloven). De fleste lægemidler ordineres af en læge, tandlæge eller dyrlæge på en recept.

Klassifikation 

Det mest anvendte klassifikationssystem til lægemidler er det såkaldte ATC-system udviklet af WHO i 1976. Systemet klassificerer lægemidler først i 14 hovedgrupper efter anatomi (hvilken del af kroppen de virker på). Hovedgrupperne er endvidere delt op i terapeutiske grupper, som igen er delt op i kemiske grupper.

Eksempler 
Mange farmaka retter sig mod receptorer på grund af deres mange vigtige funktioner.

 Semaglutid (Ozempic, Wegovy) er en agonist til GLP-1-receptoren
 Antihistamin-allergimedicin virker ved at blokkere histaminreceptoren
 Antidepresiv medicin virker ved at reagere med serotoninreceptoren
 Betablokkere virker ved at reagere med adrenoreceptoren
 Mange antipsykotiske farmaka hæmmer dopaminreceptorerne
 Mange psykostimulerende farmaka aktiverer dopaminreceptorerne

Navngivning af lægemidler 
Verdenssundhedsorganisationen (WHO) fastsætter et navn for alle lægemiddelstoffer. Dette navn kaldes International Nonproprietary Name (forkortet INN) og er som navnet antyder offentlig ejendom, som ingen lægemiddelvirksomhed har ophavsret til og som er internationalt anerkendt. Dette navn kaldes også det generiske navn. Visse nationer har deres eget system til generisk navngivning af lægemidler. Det vigtigste i denne sammenhæng er USA's system der kaldes United States Adopted Name (USAN). Navnene i USAN er som oftest identiske med navnene i INN, men i få tilfælde, ofte for gamle lægemidler med en langvarig historisk brug af et andet navn, kan de være forskellige. Vigtige eksempler er:
Paracetamol (INN), der hedder acetaminophen i USAN.
Pethidin (INN), der hedder meperidine i USAN.

Når en lægemiddelvirksomhed producerer et præparat med et givent lægemiddelstof kan de navngive præparatet med deres eget navn, et såkaldt handelsnavn. Dette handelsnavn kan de søge om ophavsret til, så andre virksomheder ikke kan sælge lægemidlet under samme navn. Eksempler på handelsnavne er:
Paracetamol (INN): Sælges som Panodil® af GlaxoSmithKline, som Pinex® af Actavis og som Pamol® af Nycomed.
Morfin: Sælges som Contalgin® af Pfizer og Doltard® af Nycomed.

Nogle virksomheder markedsfører simpelthen deres præparater med det generiske navn. Disse kaldes generiske lægemidler. Producentens navn sættes så efter det generiske navn i gåseøjne.

Udover generiske navne og handelsnavne, har lægemiddelstoffer kemiske navne, såkaldte IUPAC-navne. Disse er ofte lange og ikke særligt mundrette, og egner sig derfor ikke til daglig brug. Ud fra IUPAC-navnet kan man udlede den kemiske struktur af stoffet.

Administrationsveje 

Leveringen eller indgiften af et lægemiddel til patienten kaldes lægemiddeladministration. Lægemidler kan administreres ad flere veje alt efter om der ønskes en lokal eller systemisk virkning.

Nedenfor er en oversigt over administrationsveje:
 Peroralt (p.o.) – igennem munden (fx tabletter og kapsler der synkes)
 Parenteralt – udenom tarmen:
 Intravenøst (i.v.) – injektion eller infusion i en vene
 Intramuskulært (i.m.) – injektion i en muskel
 Subkutant (s.c.) – injektion under huden
 Topikalt – på kropsoverfladen:
 Kutan – på huden
 Rektal – i endetarmen
 Vaginal – i vagina
 Oral – i mundhulen
 I øjne
 I ører
 Nasal – i næsen
 Inhalation – ned i lungerne

Lægemiddelformer 

Lægemidler findes i adskillige former, også kaldt dispenseringsformer. Nedenfor er en oversigt over de mest almindelige lægemiddelformer, sorteret efter administrationsvej.

Lægemidler til peroral administration:
 Brusetablet
 Opløselig tablet
 Dispergibel tablet
 Tablet
 Tyggetablet
 Enterotablet
 Depottablet
 Kapsel
 Oral opløsning
 Oral suspension
 Oral gel

Parenterale lægemidler:
 Injektionsvæske
 Infusionsvæske

Lægemidler til applikation på hud:
 Creme
 Gel
 Kutanopløsning
 Kutanspray
 Pudder
 Salve

Lægemidler til applikation i øjnene:
 Øjendråber
 Ørenbadevand
 Øjengel
 Øjensalve

Lægemidler til applikation i øret:
 Øredråber
 Øresalve
 Ørepudder

Lægemidler til administration i mundhulen:
 Mundhulegel
 Resoriblet
 Sugetablet
 Bukkaltablet
 Medicinsk tyggegummi

Rektale lægemidler:
 Suppositorie
 Klysma
 Rektalsalve
 Rektalvæske

Vaginale lægemidler:
 Vagitorie
 Vaginalkapsel
 Vaginalcreme
 Vaginalgel
 Vaginalskyllevæske

Lægemidler til administration via respirationsvejene:
 Inhalationspulver
 Inhalationsvæske
 Næsespray
 Næsedråber

Aktive farmaceutiske ingredienser
Aktive farmaceutiske ingredienser (API), også kaldet Active Substance Starting Material (ASSM), er en råvare eller et mellemprodukt der anvendes til fremstilling af et lægemiddel, der indgår som en væsentlig del af strukturen af det biologisk aktive stof i lægemidlet.
Virksomheder der fremstiller API'er i Danmark skal godkendes af Lægemiddelstyrelsen. Der er i november 2017 registreret 22 virksomheder, der har denne tilladelse:
 AJ Vaccines A/S
 Akzo Nobel Salt A/S
 ALK-Abelló A/S
 BASF A/S
 Biofac A/S
 Biogen (Denmark) Manufact. ApS
 Chr. Olesen Synthesis A/S
 CMC Biologics A/S
 Danipharm A/S
 Fertin Pharma A/S
 H. Lundbeck A/S
 LEO Pharma A/S
 Novo Nordisk A/S
 Orthana Kemisk Fabrik A/S
 Pharmacosmos A/S
 Pharmadan A/S
 pK Chemicals A/S
 Precise Ingredients ApS
 Syntese A/S
 Tracer Pharma ApS
 Xellia Pharmaceuticals ApS
 ZPD A/S

Se også 
 Farmakologi
 Droge
 Vaccination
 Placeboeffekt
 Lægevidenskab

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Læs information om medicin fra Dansk Lægemiddel Information på medicin.dk