alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Sortplettet bredpande

Sortplettet bredpande (Carterocephalus silvicolus) er en sommerfugl i bredpandefamilien. Den sortplettede bredpande er et forsommerdyr, der kan ses fra sidst i maj til sidst i juni. Tit ses den sammen med rødlig perlemorsommerfugl og nældesommerfugl.

Udbredelse 
Sortplettet bredpande er kommet til Danmark indenfor de sidste 100 år – første eksemplar blev fundet i 1941 i Roden Skov på Lolland. Den findes i dag på Østlolland i lysninger i skove og langs frodige vejrabatter. Siden 1986 er den dog ikke fundet i Roden skov og arten er muligvis i tilbagegang. Udover Danmark findes arten i Norden i Sydnorge, Mellemsverige og østlige Finland. Ellers findes den i Europa i Nordtyskland, Polen og Estland. Den findes desuden i de tempererede dele af Asien helt til Kamchatka.

Udseende 
De to køn af sortplettet bredpande er meget forskellige. Hannen er meget lysere end hunnen og har kun små rester af de markante sorte pletter tilbage på oversiden af vingerne. Hunnen derimod er meget mørkere, som på fotoet, med tydelige sorte markeringer. Vingefanget er omkring 25 – 30 mm for begge køn. Sortplettet bredpande kan forveksles med gulplettet bredpande, der kan minde lidt om hunnen, men denne art findes ikke i Danmark.

Livscyklus 
Æggene lægges enkeltvis på græsser og klækker efter ca. 2 uger. larven er græsgrøn og kamuflerer sig yderligere ved at spinde et græsblad sammen til et lille rør den kan skjule sig i. Her overvintrer larven til næste år. Om foråret forpupper larven sig. Omkring sidst i maj kommer den voksne sommerfugl frem fra puppen.

Larvens foderplanter 
Sommerfuglelarver er specialiserede til kun at æde nogle få planter. Larver af sortplettet bredpande lever af Stinkende storkenæb, fladstjerne, skræppe, rød hestehov, burre, miliegræs og engrørhvene.

Kilder/Henvisninger 

 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 44-46.

Bredpandefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Østlig perlemorsommerfugl

Østlig perlemorsommerfugl (Argynnis laodice) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den er udbredt fra Østeuropa og videre østpå gennem Asien til Japan. Arten ses sjældent i Danmark, hvor den er en strejfer fra øst. Det drejer sig oftest om hunner. Sommerfuglen kan ses fra starten af juli til sidst i august på enge og i skovmoser.

Udseende 
Den østlige perlemorsommerfugl minder en del om kejserkåben, men pletterne på forvingerne er runde og afgrænsede og forvingerne har en meget hvælvet kant. Sommerfuglen er dog let at kende på bagvingernes underside. Bagvingen er delt i et orange rodfelt og et violet sømfelt. De to felter er adskilt af en linje af kridhvide pletter. Østlig perlemorsommerfugls vingefang er mellem 54 og 60 mm.

Livscyklus 
Ægget lægges på sumpviol. Når larven er udklækket overvintrer den. I løbet af maj og juni er larven udvokset og forpupper sig. I starten af juli kommer de voksne sommerfugle frem fra puppen.

Foderplanter 
Larven lever på Sumpviol.

Galleri

Kilder/Henvisninger 
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 168-169.
 Østlig perlemorsommerfugl på lepidoptera.dk
Perlemorsommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Markperlemorsommerfugl

Markperlemorsommerfugl (Argynnis aglaja) er en sommerfugl i takvingefamilien. Arten er den mest vidt udbredte perlemorsommerfugl i Europa, hvor den forekommer fra Ishavet til Sicilien. Desuden er den udbredt østpå gennem tempereret Asien til Japan. Tidligere blev denne sommerfugl kaldt almindelig perlemorsommerfugl, men i takt med at de ugødede arealer er gået meget kraftigt tilbage, er sommerfuglen i dag sjælden. I dag findes sommerfuglen på ugødede kuperede terræner med spredt bevoksning og sandet jord, i skovlysninger og skovbryn eller i klitter og på heder.

Udseende 
Markperlemorsommerfuglens vingefang er omkring 45 – 60 mm. Hannerne er mindre end hunnerne. Arten er kendelig på, at undersiden mangler øjepletter i sømfeltet, der i stedet er ensfarvet strågult. Desuden findes på undersiden tydelige perlemorspletter på olivengrønlig bund. Oversiden er som de andre perlemorsommerfugle orangebrun i bunden med et mønster af sorte pletter og årer. Markperlemorsommerfuglen er meget vanskelig at kende fra skovperlemorsommerfuglen og klitperlemorsommerfuglen, hvis man kun ser den fra oversiden. Nogle hunners bundfarve lysner ud mod sømmen og det kan være et omend usikkert kendetegn, der afviger fra skovperlemorsommerfuglen og klitperlemorsommerfuglen.

Livscyklus 
Æggene lægges enkeltvis eller få sammen på violplanter og klækker efter 2-3 uger. Larven æder lidt af skallen, men ellers ikke noget før efter overvintringen næste forår (8 måneder senere), hvor den kommer frem i slutningen af marts. Larven er fuldvoksen efter et par måneder, og den forpupper sig lavt i vegetationen. Puppen klækker efter 2-3 uger, og den voksne sommerfugl kommer frem.

Foderplanter 
Larven lever på violplanter, fx hundeviol, håret viol, sumpviol og almindelig stedmoderblomst.

Galleri

Kilder/Henvisninger 

 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 170-172.
 Markperlemorsommerfugl på lepidoptera.dk

Perlemorsommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Skovperlemorsommerfugl

Skovperlemorsommerfugl (Argynnis adippe) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den er vidt udbredt i Mellem- og Sydeuropa, og i Norden i Norge, Sverige og Finland op til 64. breddegrad samt mod øst gennem tempereret Asien. I Danmark findes den i Nordjyllands klitter og plantager samt i visse dele af Østdanmarks skovbryn og -lysninger, fx på Bornholm. Larven lever på violplanter.

Beskrivelse

Galleri

Kilder/Henvisninger 

 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 173-175.
 Skovperlemorsommerfugl på lepidoptera.dk

Perlemorsommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Klitperlemorsommerfugl

Klitperlemorsommerfugl (Argynnis niobe) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den er udbredt i det meste af Europa og mod øst gennem Rusland og gennem Lilleasien til Iran. Den er knyttet til åbne sandede områder. I Danmark er den talrig i Jylland på sandede heder og i klitter. Larvens værtsplante er især hundeviol. Den kan ses flyve fra midten af juni til begyndelsen af august.

Kilder/Henvisninger 

 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 176-177.
 Klitperlemorsommerfugl på lepidoptera.dk

Galleri 

Perlemorsommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Violet perlemorsommerfugl

Violet perlemorsommerfugl (Clossiana dia) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den er især udbredt i det sydlige Europa. Arten er fundet nogle få gange i Danmark.

Udseende

Kilder/Henvisninger 
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 www.fugleognatur.dk: Felthåndbogen, Violet perlemorsommerfugl
Violet perlemorsommerfugl på lepidoptera.dk

Galleri 

Perlemorsommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Gul høsommerfugl

Gul høsommerfugl (Colias hyale) er en sommerfugl i hvidvingefamilien. Den er udbredt i Europa fra Spanien gennem Frankrig og Mellemeuropa ind i Rusland og videre mod nord til Karelen. I Danmark er arten en uregelmæssig trækgæst, der især ses i den østlige og sydlige del af landet.

Billeder

Kilder/Henvisninger 

 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 101-103.

Høsommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Brun pletvinge

Brun pletvinge (Mellicta athalia) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den er vidt udbredt i Europa og gennem Asien til Japan. I Danmark findes den især i Jylland på kuperet sandet jord, hvor hede veksler med egekrat. Larven lever på planter af kohvede, ærenpris og lancetbladet vejbred.

Underarter 

 M. a. athalia 
 M. a. norvegica Aurivillius 1888
 M. a. celadussa Frühstorfer 1910
 M. a. dictynnoides (Hormuzaki 1898)
 M. a. lucifuga (Fruhstorfer 1917)</small> 
 M. a. reticulata Higgins 1955</small> 
 M. a. baikalensis (Bremer 1961)
 M. a. hyperborea Dubatolov 1997

 Melitaea athalia celadussa

Kilder/Henvisninger 

 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 200-203.
 Brun pletvinge på fugleognatur.dk
 Brun pletvinge på lepidoptera.dk

Galleri 

Pletvinger
Danmarks dagsommerfugle
Integreret kredsløb

Et integreret kredsløb, også kaldet IC (fra eng. integrated circuit) er et elektronisk kredsløb bestående af adskillige komponenter på et lille stykke halvledende materiale fx en mikrochip, der ofte er indbygget i et beskyttende hus, på hvilket forbindelsesterminaler er placeret. 
Moderne teknik gør det muligt at have millionvis af transistorer samlet indenfor et lille rumfang. Fx har Intels Penryn-serie af mikroprocessorer 820 millioner transistorer (markedsført fra 2007).

Eksempler på integrerede kredsløb er mikroprocessorer og operationsforstærkere. Som modsætning til de integrerede kredsløb kaldes komponenter, der er indbygget i hver sit separate hus, for diskrete komponenter.

Fremstilling 
Mange IC-masker anvendes. En IC prototype er dyr – fra ca. 100.000 kr og opefter. Der skal være et stort marked for IC'en for at prisen bliver attraktiv.

Historisk 
Fra ca. 1959-1961. Populær fra 1970 til fx logiske kredsløb og operationsforstærkere.

Størrelser 
Anvendes til samling af delkredsløb fra nogle få komponenter til flere hundrede millioner. I IC'ere er det arealmæssigt billigere at lave halvlederkomponenter end modstande, kondensatorer og spoler – og det bærer IC-diagrammerne i høj grad præg af. IC'erne kaldes afhængig af mængden af komponenter for:

Kilder/referencer

Se også 
 Monolithic Microwave Integrated Circuit (MMIC)
 Elektronik

Elektronik
 
Elektrisk forbindelsesteknik
Fransk bredpande

Fransk bredpande (Pyrgus armoricanus) er en sommerfugl i bredpandefamilien. Fransk bredpande findes generelt på varme ugødede og blomsterrige lokaliteter med lav vegetation, f.eks. kyststrækninger, hvor den kan optræde i kolonier. Individerne i en koloni flyver aldrig ret langt bort, så arten er temmelig dårlig til at sprede sig. Sommerfuglen ses i maj-juni og igen fra sidst i juli til sidst i august.

Udbredelse 
Fransk bredpande er af de sjældneste dagsommerfugle i Danmark. Den er varmekrævende og findes i Danmark nu kun på Røsnæs samt i en i 2006 opdaget koloni på Eskebjerg Vesterlyng, der er dens nordligste udbredelsesområde i Europa. Sommerfuglens fortsatte eksistens i Danmark afhænger af naturplejen på dette ene sted. Græsningstrykket skal holdes så vegetationen kun bliver ca. 2–3 cm høj, og det er en forudsætning, at der ikke under nogen omstændigheder gødes.

Arten findes i øvrigt vidt udbredt i Syd- og Mellemeuropa samt i det sydvestlige Asien.

Udseende 
Fransk bredpande kan forveksles med spættet bredpande, men fransk bredpande har ikke så udtalte hvide pletter, bagvingerne mangler dem næsten helt. Herudover er fransk bredpande en lille smule større med et vingefang på 21–26 mm. Hunnen er en smule større end hannen og 2. generation virker en smule mere langstrakt end 1. generation, men herudover er der ringe variation indenfor arten.

Livscyklus 
Ægget lægges på værtsplanten og efter 10-15 dage klækkes det. Som ved den spættede bredpande spinder larven et lille spind, den kan skjule sig i. Når larven bliver større konstruerer den i stedet et lille "telt" af bladdele som skjul. Efter ca. 2 måneder er larven udvokset og forpupper sig. Efter 2-3 uger klækkes puppen. Larverne efter 2. generations sommerfugle overvintrer til næste år i de små konstruerede bladhylstre.

Larvens foderplanter 
Sommerfuglelarver er som regel specialiserede til kun at æde nogle få planter. Larver af fransk bredpande lever i Danmark fortrinsvis (udelukkende?) af knoldet mjødurt, soløje, krybende potentil og eventuelt vårpotentil. I udlandet er også nævnt larver fra forskellige ranunkelarter, kællingetand, rødkløver og knopurt.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 38-41.
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Pyrgus armoricanus 

Bredpandefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Skærbredpande

Skærbredpanden (Pyrgus serratulae) er en sommerfugl i bredpandefamilien. Den er almindeligt udbredt i Syd- og Mellemeuropa på overdrev og enge.

Udbredelse 
Arten er kun set to gange i Danmark – en i Vejle i 1908 og en ved Strognæs Dige på Lolland i 1909. Selv disse to fund er usikre og det er nok mest sandsynligt at skærbredpanden ikke findes foreløbigt i Danmark igen. Arten findes i Syd- og Mellemeuropa på ugødede overdrev og enge og flyver i maj – juni. I højderne i Alperne kan den se helt op til 2500 meter og her er flyvetiden noget senere: juli – august.

Udseende 
Skærbredpanden ligner de to andre Pyrgus-arter i Danmark (fransk bredpande og spættet bredpande). Skærbredpanden kan kendes ved at oversiden minder om fransk bredpande, men pletterne er mindre, og sommerfuglen har gerne et gyldengrønt skær. På undersiden er bagvingernes ribber ikke lysere end den olivengrønne grundfarve. Skærbredpandens vingefang er på 22-27 mm, men størrelsen varierer meget.

Livscyklus 
Der findes altid kun en enkelt generation af skærbredpanden om året. Æggene klækker efter ca. 2 uger. Larverne overvintrer i bladskjul. Efter en larvetid på over 10 måneder forpuppes larven og puppen klækker efter 2-3 uger.

Larvens foderplanter 
Sommerfuglelarver er specialiserede til kun at æde nogle få planter. Larver af Skærbredpande lever af:
Krybende Potentil, vårpotentil og andre potentilarter og ærteblomstrede.

Kilder/Henvisninger 
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 42-43.
 Oleg Kosterin: Hjemmeside

Bredpandefamilien
Danmarks dagsommerfugle
Ulkefisk

Ulkefisk (Scorpaeniformes) eller Panserkindede fisk er orden inden for dyreriget, der består af fisk. Herunder vises ordenens inddeling.

 Orden Ulkefisk (Scorpaeniformes)
 Underorden Dactylopteroidei
 Dactylopteridae
 Underorden Scorpaenoidei
 Familie Rødfiskfamilien Scorpaenidae
 Underfamilie Dragehovedfisk Scorpaeninae
 Underfamilie Pteroinae ( (Dragefisk Pterois volitans)...)
 Familie Stenfisk Synanceiidae
 Caracanthidae
 Aploactinidae
 Pataecidae
 Gnathanacanthidae
 Congiopodidae
 Knurhanefamilien Triglidae
 Underorden Platycephaloidei
 Bembridae
 Platycephalidae (flatheads)
 Hoplichthyidae
 Underorden Anoplopomatoidei
 Anoplopomatidae
 Underorden Hexagrammoidei
 Hexagrammidae
 Underorden Normanichthyiodei
 Normanichthyidae
 Underorden Cottoidei
 Rhamphocottidae
 Ereuniidae
 Familie Ulkefamilien Cottidae (ulk...)
 Comephoridae
 Abyssocottidae
 Hemitripteridae
 Panserulkfamilien Agonidae
 Psychrolutidae
 Bathylutichthyidae
 Familie Stenbiderfamilien Cyclopteridae ( (stenbider cyclopterus lumpus)...)
 Ringbugfamilien Liparidae

Kilde 
 Systema Naturae 2000 / Classification: Scorpaenoidei 
 Orden Scorpaeniformes ( Panserkindede fisk)
Ottawa

Ottawa er Canadas hovedstad og har 1,190,982 indbyggere. Floden Ottawa som deler Quebec og Ontario løber gennem Ottawa. Byen ligger i provinsen Ontario, men Quebec ligger tæt på og der tales både fransk og engelsk i byen. Ottawa blev grundlagt i 1855.

Ottawa er ved at udvikle sig til et sandt videncenter for højteknologi. Byen har to universiteter: University of Ottawa og Carleton University.
Smagsdommer

En smagsdommer er en person, der (berettiget eller uberettiget) tilskrives en grad af faglig ekspertise, og som derved påvirker andres valg indenfor det pågældende område; det kaldes smagsdommeri. Ordet i de seneste år fået en negativ klang, da det ofte er svært at skille faglig kompetence fra holdninger, men smagsdommeri er ikke et udtryk for eksperters udtalelser i almindelighed. Ekspertudtalelser betegnes først som smagsdommeri, når eksperten går fra neutrale faglige observationer til anbefaling af en bestemt politik.

Udtrykket fik en voldsom opblomstring efter at tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen – kort efter valgsejren 21. november 2001 – i sin nytårstale 1. januar 2002 kritiserede det statslige smagsdommeri og annoncerede en oprydning i mængden af statslige nævn og udvalg. Den præcise formulering var:

 Vi tror på, at mennesker er bedst til selv at vælge. Vi behøver ikke eksperter og smagsdommere til at bestemme på vore vegne.

 I de senere år er der ved knopskydning skudt et sandt vildnis af statslige råd og nævn og institutioner op over alt. Mange af dem har udviklet sig til statsautoriserede smagsdommere, som fastslår, hvad der er godt og rigtigt på forskellige områder.

 Der er tendenser til et eksperttyranni, som risikerer at undertrykke den frie folkelige debat. Befolkningen skal ikke finde sig i løftede pegefingre fra såkaldte eksperter, der mener at vide bedst. Eksperter kan være gode nok til at formidle faktisk viden. Men når vi skal træffe personlige valg, er vi alle eksperter.

 Regeringen vil fjerne overflødige råd og nævn og institutioner. Det bliver en meget omfattende sanering. Vi vil rydde op i dette mellemlag, som tapper ressourcer og fjerner opmærksomhed fra det væsentlige.

Med regeringen Anders Fogh Rasmussen III skrives 29 nye kommisioner og råd atter ind i regeringsgrundlaget, hvilket har fået nogle til at hævde, at smagdommeriet vender tilbage.

Opblomstringen efter Anders Fogh Rasmussens brug af ordet var øjensynlig grund til at et kunst- og kulturprogram på DR2 fik titlen Smagsdommerne og hans regering indførte begreber som kulturkanon og demokratikanon en udvidelse af smagdommeriet.

Reference 

Nedsættende udtryk
B2B

B2B er et akronym for business-to-business som dækker handel mellem virksomheder – i modsætning til handel mellem en virksomhed og en forbruger (B2C). Mange produkter gennemgår en lang kæde af B2B-salg for i sidste ende at blive solgt til forbrugeren.

Se også 
 Markedsføring
 Mødebooking

Erhvervsliv
It-styring
Ravensburg

Ravensburg er en by i det tidligere kongerige Württemberg, som i dag er en del af delstaten Baden-Württemberg Tyskland.

Byen blev grundlagt cirka år 1000 af Welf 2., og blev i 1803 en del af Bayern og 1810 en del af Württemberg.

Brætspilfirmaet Ravensburger har til huse i denne by.

Byer i Baden-Württemberg
Frie rigsstæder
Zoomobjektiv

Et zoomobjektiv er et objektiv med variabel brændvidde. Det kendes også under navnet vario-objektiv.

Zoomobjektiver blev først udviklet til filmkameraer og siden til videokameraer, men er siden 1980'erne blevet billigere og derfor mere og mere almindelige, også til almindelige fotografiapparater.

Med et zoomobjektiv på sit kamera eller videokamera kan man selv indstille, hvor stor en del af motivet, man ønsker at få med på sit billede eller i sin film.

Først med indførelsen af computerberegning og specielle glassorter i konstruktionerne er det lykkedes at fremstille zoomobjektiver, der i kvalitet kan måle sig med objektiver med fast brændvidde. Især var det inden da svært at opnå en acceptabel lysstyrke og mulighed for i ét objektiv at omfatte både vidvinkel-, normal- og teleområdet. De sværeste zoomlinser at konstruere – og stadig de dyreste – er dem med stor forskel i billedvinkel, især ind i vidvinkelområdet.

Næsten alle zoomobjektiver er mere lysstærke som vidvinkel end som tele, fordi frontlinsens diameter og dermed den maksimalt mulige lysgennemstrømning er fast. Jo større zoomområde, desto større er også forskellen i lysstyrke mellem vidvinkel- og teleindstilling.

De første zoomobjektiver havde 2×zoom eller mindre. Almindeligst i 2003 er 3×zoom til kameraer, 8-12× til videokameraer (i dyrere kameraer hhv. 4× og op til 20×), men grænserne flyttes løbende. Et stort zoomområde er praktisk at have og der er derfor en markedføringsmæssig konkurrenceparameter. Men da et stort zoomområde er vanskeligt at udvikle, medfører det ofte enten ringere optisk kvalitet eller høje priser.

Se også digital zoom, objektivkonstruktion

Eksterne henvisninger 

Fotografi
Zink (musikinstrument)

En zink (også stavet sink) er en trætrompet, ottekantet med skindovertræk, med seks fingerhuller og et tommelfingerhul.

Den findes i to udgaver, en lige med mundstykket udskåret i selve røret, på italiensk kaldt cornetto diritto, og en svagt s-formet med påsat mundstykke, på italiensk kaldt cornetto curvo.

Zinken blev brugt af stadsmusikanter og til kirke- og kammermusik i 1500- og 1600-tallet.

Typer
 Lille zink (Cornettino)
 Zink
 Altzink
 Tenorzink (Lysarden)
 Baszink (Serpent)

Komponister, som har skrevet for zink:
 Heinrich Schütz
 Michael Praetorius
 Claudio Monteverdi
 Johann Sebastian Bach
 Giovanni Gabrieli

Blæseinstrumenter
Malle Brok

"Malle Brok" er en sang af Lars Lilholt fra 1995.

Sange fra 1995
Sange fra Danmark
Hot Eyes

Hot Eyes var det internationale navn for den danske sangduo Kirsten og Søren.

Kirsten og Søren bestod af Kirsten Elisabeth Siggaard Andersen (f. 7. september 1954 i Slagelse) og Søren Bundgaard (f. 4. marts 1956 i Glostrup)

Kirsten og Søren var en del af grupperne Pussycat der blev til HokusPokus og Sir Henry & His Butlers i 1970'erne og starten af 1980'erne.

Deltagelser i Dansk Melodi Grand Prix:
 I 1983 debuterede de sammen med Sir Henry & His Butlers i Dansk Melodi Grand Prix med sangen Og Livet går (musik: Søren Bundgaard og Leif Pedersen / Tekst: Keld Heick) Melodien, som var med på afbud, da en anden Søren Bundgaard-melodi var blevet diskvalificeret, blev placeret som nr. 7.
 I 1984 vandt Kirsten og Søren med sangen Det' lige det (Bundgaard/Heick)
 I 1985 vandt Kirsten og Søren med sangen Sku' du spørg' fra no'en? (Bundgaard/Heick)
 I 1986 blev Kirsten og Søren nr. 4 med sangen Sig det, som det er (Bundgaard/Heick)
 I 1987 blev Kirsten og Søren nr. 5 med balladen Farvel og Tak (Bundgaard/Heick)
 I 1988 vandt Kirsten og Søren med sangen Ka' du se, hva' jeg sa'? (Bundgaard/Heick)

{| class="wikitable"
| bgcolor="lightgrey" colspan="5" align=center | 'Deltagelser i Eurovision Song Contest
|- bgcolor="#CCCCCC"
! År !! Land  !! Sang !! Plads !! Point 
|-
| 1984 ||  || Det' lige det || 4 || 101
|-
| 1985 ||  || Sku' du spørg' fra no'en? || 11 || 41
|-
| 1988 ||  || Ka' du se, hva' jeg sa'? || 3 || 92
|}

Kirsten og Søren udgav 4 egne albums og har medvirket på utallige kompilations, bl.a. diverse julealbums. Duoen Kirsten og Søren opløstes i 1990.

Kirsten Siggaard har endvidere deltaget i DMGP i 1990 som solist med sangen Inden Længe.
Søren Bundgaard har deltaget som deltagende komponist i DMGP i 1989, 1993 og 1999, med andre kvindelige solister end Kirsten Siggaard. Mest populær blev Vi maler byen rød'' der blev sunget til sejr af Birthe Kjær i 1989 og blev nr. 3 i ESC.

Kirsten Siggaard er en anerkendt scenekunstner indenfor dansk teater, musicals og revy. Hun har blandt andet optrådt i Det Ny Teaters opførsel af Disneys Skønheden og udyret.

Søren Bundgaard er producer i pladeselskabet MBO, og har studio SB Studio. Søren Bundgaard har sidenhen medvirket i Danband All Stars.

I forbindelse med Melodi Grand Prixets fornyede popularitet i Danmark i starten af dette årtusinde, har Kirsten og Søren været gendannet lejlighedsvis i forbindelse med tv-shows og koncerter.

Eksterne hHenvisninger 
 SB Studio
 

Musikgrupper fra Danmark
Vindere af Dansk Melodi Grand Prix
Danmarks Eurovision Song Contest-deltagere
Deltagere ved Eurovision Song Contest 1984
Deltagere ved Eurovision Song Contest 1985
Deltagere ved Eurovision Song Contest 1988
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1983
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1984
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1985
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1986
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1987
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1988
Inverter (digital elektronik)

I den digitale elektronik forstås ved en inverter et kredsløb, der gennem en indgang tager imod et digitalt signal, enten "0" eller "1",  og ad en udgang leverer det komplementære ("modsatte") signal. Hvis indgangssignalet er "0", bliver udgangssignalet "1", vice versa.

Se også 
 Digital elektronik
 Gate (digital elektronik)

Digitale kredsløb
Filesystem Hierarchy Standard

Filesystem Hierarchy Standard (FHS) definerer hovedkatalogerne og deres indhold i Linux og andre UNIX baserede styresystemer. 

Alle filer og kataloger viser sig under rodkataloget (eng. root directory) "/", selv hvis de er gemt på andre fysiske lagerenheder. Her er eksempler på kataloger defineret i FHS:

 /bin/ Essentielle kommandoer i binær- eller tekst-filformat (eng. binaries) for alle brugere (cat, ls, cp...).
 /dev/ Essentielle lagerenheder.
 /home/ Brugernes hjemmekataloger (eng. home directories). 
 /etc/ Operativsystemets konfigurationsfiler.
 /lib/ Biblioteker (eng. libraries) som er essentielle kommandoer i /bin og /sbin .
 /var/ Filer der ændres hele tiden (eng. Variable files) – som f.eks. logs og midlertidige filer (eng. temporary files).
 /opt/ Statiske applikation softwarepakker.
 /sbin/ Essentielle system kommandoer i binær- eller tekst-filformat (init, route, ifup..) (eng. system binaries).
 /proc/ Virtuelle filsystemfiler, som dokumenterer kernestatus, mest tekst-filer (uptime, network...).
 /mnt/ Midlertidige mountede filsystemer på (flytbar) lagerenheders inddelinger (eng. partitions). (mnt er en forkortelse for mount point (eng. for monterings punkt))

Eksterne henvisninger 
 Home of the FHS standard 

UNIX
Ion-motor

En ion-motor er en motor til rumfart som accelererer ioner ud af motoren via et elektrostatisk felt. Ionerne kan f.eks. være ioner af grundstoffet xenon. Dette kan i dag gøres mere effektivt (per gram) end med traditionelle brændstof-raketmotorer. I 2006 var ionmotorer mere end 10 gange så effektive som raketmotorer per gram udsendt stof.

Se også 
SMART-1
Rumfart
Elektrohydrodynamisk-lifter

Eksterne henvisninger 

5. aug 2009, Ing.dk: En million grader varme ioner kan sende rumskib til Mars på 39 dage Citat: "... 100 gange kraftigere end andre ionmotorers..."
2006-01-12, Sciencedaily: Europeans And Australians Make Space Propulsion Breakthrough Citat: "...The new engine is over ten times more fuel efficient than the one used on SMART-1..."
26.10.2003, Ing.dk: Fremskridt for ion-motorer Ny motor fra firmaet Aerojet har tre gange bedre ydelse end nuværende motorer til raketter.
NASA's Evolutionary Xenon Thruster (NEXT) 
2003-11-21, Science Daily: NASA Successfully Tests Ion Engine

 
Elektromagnetiske fremdriftsenheder
Elektrostatiske motorer
Plasmafysik
Vakuum
Ioner
Projekt Runeberg

Projekt Runeberg blev grundlagt i december 1992 og er et åbent og idealistisk initiativ for at skabe og samle åbne elektroniske udgaver af klassisk nordisk litteratur og kunst. Projektet har sit navn af det amerikanske Project Gutenberg og af Finlands nationaldigter Johan Ludvig Runeberg.

Projektet baserer sig på en begrænsning i ophavsretsloven: 70 år efter udløbet af ophavsretspersonens dødsår udløber ophavsretten, og derefter må enhver udgive værket.
Således er de fleste værker i Projekt Runeberg forfattet af personer, der har været døde i 70 eller længere.
Dog finder man også nyere værker, hvor forfatteren har udgivet bogen under en Creative Commons-licens. Eksempelvis er bogen Åndedrætsterapi fra 1997 udgivet under CC-BY-NC-ND-licensen.

Oprindelig udgav Projekt Runeberg kun værker via e-text (sådan som Projekt Gutenberg endnu gør) via internet-dataprotokollerne Gopher og FTP. Efter få år blev det mest populære dataformat HTML, overført via protokollen HTTP.

I 1998 produceredes fortrinsvis digitale faksimile-udgaver, hvilket betyder, at fotografisk eksakte billeder af hele bogsider publiceredes via web som supplement til den OCR-fortolkede og søgbare tekst. Næste skridt i udviklingen kom i 2003, da den OCR-fortolkede tekst kunne korrekturlæses direkte via webbrowseren i et system, der ikke er meget forskelligt fra wiki. Når en bog er fuldstændig korrekturlæst, publiceres den som e-tekst.

De fleste af værkerne i Projekt Runeberg er svenske, da redaktionen indtil videre kun består af svenskere.

Se også 
 Arkiv for Dansk Litteratur (ADL)
 Arkiv for nordisk filologi
 Dansk biografisk leksikon
 Kalliope
 Project Gutenberg, Projekt Rastko
 Salmonsens konversationsleksikon

Eksterne henvisninger 
 Projekt Runeberg
 Projekt Runebergs wiki

Udvalgte digitale faksimile-udgaver på dansk 
 Stefan Ankjær, Geografisk-Statistisk Haandbog
 Arkiv for nordisk filologi
 Georg Brandes, Levned
 Carl Frederik Bricka, Dansk biografisk Lexikon
 P. Hansen, Illustreret dansk Litteraturhistorie
 A.D. Jørgensen, Historiske Afhandlinger, 1898
 Tidsskrift for Physik og Chemi
 Troels Frederik Troels-Lund, Dagligt Liv i Norden i det sekstende Aarhundrede
 Gustav Wied, Mindeudgave
 Fr. Winkel Horn, Den danske Literaturs Historie
 Vilhelm Østergaard, Danske Digtere i det 19de Aarhundrede, 1907
 J.P. Trap, Statistisk-topografisk Beskrivelse af Kongeriget Danmark 3. Udgave 1898-1906 under redaktion af Harald Weitemeyer (påbegyndt 26. april 2012 bd. 1-3)

Noter 

Digitale biblioteker
Etableret i 1992
Nordiske sprog
Ada (programmeringssprog)

Ada er et struktureret programmeringssprog med statisk typetjekning, som er en videreudvikling af Pascal, der var fæstet stor lid til i 1970'erne og 1980'erne.

Ada er det første internationalt standardiserede objektorienterede programmeringssprog. Den seneste udgave af standarden er fra 2012 med korrektioner 2016. ISO forventes at godkende en opdatering i 2021.

Fordele 
Ada-oversætteren tjekker kildeteksten meget grundigt. Fejl findes tidligere end ved for eksempel C++.

Brug 

Ada bruges ofte i indlejrede systemer såsom satellitter, rumraketter, flyvemaskiner og jernbanesystemer, hvor sikkerhed skal være i top.

Historie 
Den første udgave blev designet i slutningen af 1970'erne af Jean Ichbiah. Ada blev udvalgt af USA's forsvarsministerium (Department of Defense, DoD)) i 1979 blandt flere forslag til et nyt generelt sprog, som alle nye programmeringsprojekter udført for USA's militær i princippet skulle skrives i. Sproget fik aldrig den altoverskyggende dominans, som det var spået. DoD har også slækket på sine krav på dette felt.

Ada er opkaldt efter matematikeren og opfinderen Charles Babbages gode ven og kollega Lady Ada Lovelace, der i øvrigt var datter af digteren Lord Byron. Charles Babbage anses af mange for at være opfinderen af computeren. Charles Babbage beskrev i 1800-tallets victorianske England en dampdrevet mekanisk computer kaldet "The Analytical Engine", og det har vist sig, at den faktisk ville have virket.

Syntaks 
Populært sagt er Ada en blanding af C++ og Java, pakket ind i en Pascal-lignende syntaks. Udover det disse sprog byder på, så har Ada også parallelprogrammering bygget ind i sproget. I Ada skelnes typer på deres navn og ikke bare på hvilke værdier typen kan indeholde. Her er der et eksempel på at man ikke uden videre kan blande æbler og pærer selvom de to typer tillader de samme værdier:
declare
   type Antal_Æbler is 0 .. 12;
   type Antal_Pærer is 0 .. 12;
   Æbler : Antal_Æbler := 3;
   Pærer : Antal_Pærer := 5;
begin
   if Æbler > Pærer then --<-- Her vil oversætteren fortælle at Æbler og Pærer ikke kan sammenlignes, da det er forskellige typer.
      ...
   end if;
end;

At komme i gang 
Hvis man vil i gang med at programmere i Ada, kan man hente Ada-standarden og GNU-projektets Ada-oversætter, GNAT, gratis på nettet. Der ligeledes en wikibog om Ada-programmering (på engelsk).

Referencer

Eksterne kilder/henvisninger 

 Ada i Danmark 
 dk.comp.lang.ada
 Wikibook om Ada 
 Ada 2012 standarden 
 Ada 2005 standarden 
 Ada 95 standarden 
 Ada 83 standarden 
 AdaPower 
 ACM SIGAda 
 Ada Information Clearinghouse  
 comp.lang.ada 

Programmeringssprog
Flaskekroen

Flaskekroen var en kro, som lå der hvor Gammel Køge Landevej er ført over Harrestrup Å (mellem Vigerslevvej og Brostykkevej), tæt på Åmarken Station. 

Den daværende Køgevej blev i 1720'erne omlagt til den rute, som Gammel Køge Landevej følger i dag. Herved kom vejen til at passere Flaskekroen og en række andre kroer, som lå forholdsvis tæt på grund af vejens dårlige beskaffenhed, således at de rejsende måtte bruge lang tid til turen. De næste kroer mod Køge var Fedtekroen i Vallensbæk, Jægerkroen i Ishøj, Lopholms Kro og Korporalskroen ved Karlslunde samt Skillingskroen ved Jersie Strand.

Links 
 Gammelt postkort med kort beskrivelse af stedet 
 Ansat ved sædelighedspolitiet, der beskriver omgangstonen på Flaskekroen 

Kroer i Danmark
Valby
Friheden
Ada Adler

Ada Sara Adler (18. februar 1878 på Frederiksberg – 28. december 1946 i København) var en dansk klassisk filolog (palæograf) og bibliotekar.

Hun blev født ind i et velhavende jødisk hjem, hvor hendes far var grosserer Bertel David Adler (1851-1926) og moderen Elise Johanne Fraenckel (1852-1938).

Hun er især kendt for sin kritiske udgave af Suidas (Suda) (5 bind; Leipzig, 1928-1938; optrykt Stuttgart, 1967-1971). Den er grundlaget for et igangværende, kollektivt projekt som bl.a. omfatter oversættelse til engelsk samt noter og henvisninger.

I 1916 publicerede Ada Adler et katalog over Det Kongelige Biblioteks græske manuskripter.

I 1931 blev hun tildelt Tagea Brandts Rejselegat.

Hun blev i 1901 gift med filosofiprofessoren Anton Thomsen (1877-1915). Ægteskabet blev opløst i 1912.

Hun er begravet på Mosaisk Vestre Begravelsesplads.

Bibliografi 
 Ada Adler, Catalogue supplémentaire des manuscrits grecs de la Bibliothèque Royale de Copenhague. 1916.
 Ada Adler, D.G. Moldenhawer og hans Haandskriftsamling, København 1917, spec. pp. 210–212.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Biografi i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
 Suda On Line
 Ungdomsportræt af Ada Adler fra Det kgl. Bibliotek

Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Filologer fra Danmark
Modtagere af Tagea Brandts Rejselegat
Bibliotekarer fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Jøder fra Danmark
Halifax (Nova Scotia)

Halifax er en by i Canada med  indbyggere. Byen er hovedstad i provinsen Nova Scotia. 

De fleste omkomne fra Titanic-forliset i 1912 blev gravlagt i Halifax. 

I Halifax findes fem universiteter: Dalhousie, Saint Mary's, University of King's College, Mount Saint Vincent, Université Sainte-Anne,og Nova Scotia College of Art and Design (NSCAD).

Skibsulykken i 1917 
 
I 1917 blev Halifax ødelagt i hvad man regner for den største menneskeskabte eksplosion før Hiroshima-bomben. Det skete, da det franske skib Mont-Blanc, der var lastet med eksplosiver, stødte sammen med det norske skib Imo. Mont-Blanc begyndte derved at brænde, og lasten eksploderede. 

Klokken 7:30 om morgenen den 6. december 1917 startede den fatale tur ud gennem havnepassagen. I tågen undgik Imo to sammenstød, før hun nåede ud i sundet ved The Narrows, hvor Mont-Blanc dukkede op på krydsende kurs. Mont-Blanc alarmerede Imo to gange, men Imo skar sig alligevel tre meter ind i styrbords side på det franske skib, inden hun nåede at bakke løs. Gnister fra sammenstødet fik drivstoffet til at brænde (35 tons bensol), der stod stablet på Mont-Blancs dæk. Lasten var 26 tons TNT, skydebomuld og 300 runder ammunition. Frygt for tyske ubåde, som jagede ud for indløbet til Halifax, drev kaptajn le Medec til det fatale valg at slutte sig til en konvoj, der udgik fra Halifax. Så langt kom han aldrig. 

Mandskabet på Imo kastede sig i redningsbådene og roede for livet mod land. Der stod de hjælpeløse og så det ubemandede, brændende inferno drive med tidevandet mod kajen de havde forladt. Eksplosionen lagde en tredjedel af Halifax centrum i ruiner efterfulgt af en flodbølge. 12.000 bygninger var ødelagte, ikke et vindue var helt. Officielt omkom 1963 mennesker, derimellem kaptajn From, lodsen og fem fra det norske mandskab. Over 9000 kom til skade. Søforklaringen konkluderede, at skylden måtte fordeles mellem kaptajnerne From og le Medec – From havde holdt for høj fart på trods af tågen, mens le Medec havde fragtet eksplosiver ind i et tæt trafikeret farvand.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Halifax Regional Municipality 

Byer i Nova Scotia
Dylan Thomas

Dylan Marlais Thomas (født 27. oktober 1914 i Swansea, Wales, død 9. november 1953 New York City, New York) var en walisisk poet.

Efter nogle år i London, vendte han tilbage til sit hjemland Wales. Dylan Thomas regnes mange af for en af 1900-tallet store forfattere. Han skrev digte, noveller, filmmanuskripter og radiospil, ofte havde Thomas selv roller i sine radiospil. Hans oplæsninger for publikum blev hyldet især i USA, Thomas' dyb formulerede og sommetider udfordrende, stemme blev næsten lige så rost som hans værk. Han skrev både traditionelle og moderne digte. Til Thomas mest velkendte arbejder hører stykket Under mælkeskoven , som havde urpremiere for BBC i 1954 og som blev filmatiseret i 1973. Hans mest berømte digt er den kraftfulde villanelle Do not go gentle into that good night fra 1951, om Thomas døende fader, ligesom Portræt af kunstneren som hvalp, en roman med selvbiografiske træk.

Dylan Thomas havde problemer med penge og alkoholisme i sit voksne liv. Han døde i 1953 under en oplæsningsturné i New York da han var alvorligt alkoholiseret. Hans sidste ord siges at have været "I've had eighteen straigt whiskies, I think that's the record ...".

Skuespilleren Dylan Sprouse er opkaldt efter ham.

Bob Dylan (egtl. Robert Zimmerman) har taget sit efternavn fra digterkollegaen.

Værker i udvalg 

 1940 - A Portrait of the Artist as a Young Dog (Portræt af kunstneren som hvalp, oversat af Jørgen Andersen og Jørgen Nash, )
 1953 - Adventures The In The Skin Trade (En pelshandlers eventyr, oversat af Erik Thygesen, )
 1954 - Under Milkwood: A Play fór Voices (Under Mælkeskoven. Et spil for stemmer, oversat af Karsten Sand Iversen, )

Eksterne henvisninger 

 
 
 Dylan Thomas : The Poetry Foundation 

Digtere fra Storbritannien
Skønlitterære forfattere fra Wales
Manuskriptforfattere fra Storbritannien
Novelleforfattere fra Storbritannien
Dramatikere fra Storbritannien
Personer fra Swansea
Roy Lichtenstein

Roy Lichtenstein (født 27. oktober 1923, død 29. september 1997) var en amerikansk maler og grafiker, hvis tidlige og mest berømte kunst tilhørte Pop art-genren. Hans billeder viste ofte forstørrede tegneserieudklip. Kunstmuseet Louisiana havde i 2004 en stor udstilling om ham og ejer selv et af hans malerier.

Han blev født i 1923 og opvoksede i New York City i et middelklassehjem.

Han var en af de ledende figurer inden for Pop-Art. Grundtemaet i hans værker var forholdet mellem billedets form og indhold samt billedet og virkeligheden.

Mange af hans mest kendte værker er meget lig striber fra forskellige tegneserier, men han slog ofte fast, at de ikke var kopier.

Den kendte tegneserieforfatter Art Spiegelman har sagt om Lichtensteins brug af striber fra tegneserier som inspiration: "Lichtenstein gjorde hverken mere eller mindre for tegneserier end Andy Warhol gjorde for supper."

Referencer

Eksterne henvisninger 

Grafikere fra USA
Malere fra USA
Personer fra New York
Popkunstnere
Jøder fra USA
Amerikanere i 1900-tallet
Noa

Noa (af det hebræiske ord for "hvile", נוֹחַ Nôaḥ) er en person fra Biblen og Koranen, som er hovedpersonen i Det Gamle Testamentes fortælling om Syndfloden.

I den islamiske tradition staves hans navn Nuh. Muslimer anser ham som en af de fem vigtigste profeter.

Ifølge Biblen byggede Noa skibet Noas ark så stort, at det kunne rumme netop et par af alle jordens dyrearter og reddede dermed mennesker og dyr fra Syndfloden.

Ifølge Bibelen var Noas farfar Metusalem og hans far Lemek. Lemek var 182 år da han avlede Noa. Noa var 500 år gammel, da han avlede de tre sønner Sem, Kam og Jafet, og han var ca. 600 år gammel under Syndfloden. Noas hustru, de tre sønner og deres hustruer var med i arken.

På hebraisk staves navnet Noa med konsonanterne NH (for "Noah"). De to konsonanter går som en rød tråd gennem syndflodsberetningen. Det hedder at Noa masa'hen (= fandt nåde), wayyinnahem (= han fortrød), nihamti (= jeg fortryder), wattanah (= arken hvilede) osv.

Se også 
 Noah-lovene
 Fredsdue

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Personer i Det Gamle Testamente
Drengenavne
Islams profeter
Sylvia Plath

Sylvia Plath (27. oktober 1932 – 11. februar 1963) var en amerikansk forfatter og lyriker. Hun er mest kendt for sine digte og romanen The Bell Jar (dansk titel: Glasklokken).

Plath blev født i Boston af en tysk far og en østrigsk-amerikansk mor. Hun var et begavet barn, og som otteårig publicerede hun sit første digt. Hendes far døde af diabetes, da Plath var otte år gammel. Dette indgår som tema i flere af hendes digte. Hun skrev både romaner, noveller, digte og essays. Hendes mest kendte værk, romanen Glasklokken, var en semi-biografisk beretning om hendes kamp mod klinisk depression.

Sylvia Plath blev uddannet fra Smith College og fra Cambridge University.
Hun var fra 1956 til 1963 gift med digteren Ted Hughes, som hun mødte, da hun studerede i Cambridge. De blev dog separeret inden hendes selvmord. Sylvia Plath fik to børn. Datteren Frieda er digter, som sine forældre. Sylvia Plath udgav digtsamlingen Ariel og romanen glasklokken kort før sit selvmord i 1963, og opnåede en nærmest ikonagtig status i visse miljøer. Eftersom Plath og Hughes kun var separeret og ikke skilt ved hendes død, arvede Hughes rettighederne til hendes værker. Han udgav posthumt nogle af hendes dagbøger, men destruerede andre. Dette har vakt megen kontrovers efterfølgende i de britiske medier.

Det danske rockband Magnolia Shoals har taget navn efter et af hendes digte.

Bibliografi 
 The Collosus, 1960
 Ariel, 1965
 Glasklokken, 1963

Eksterne henvisninger 

 www.sylviaplath.info 
 Biografi fra Literary Encyclopedia
 Biografi 
 Sylvia Plath fra Poets.org Biografi, udvalgt lyrik, m.m. fra Academy of American Poets
 Sylvia Plath Forum

Romanforfattere fra USA
Digtere fra USA
Anwar Sadat

Mohamed Anwar El Sadat (født 25. december 1918, død 6. oktober 1981) var en egyptisk politiker, som var den tredje egyptiske præsident fra 1970 til 1981. Sadat deltog i kuppet i 1952, som afsatte kong Farouk 1.. Efter at have haft en række forskellige poster i regeringen, blev Sadat vicepræsident under præsident Gamal Abdal Nasser, først i 1964-66 og siden 1969-70. Da Nasser døde i 1970, blev Sadat valgt til præsident.

Kort efter, at Sadat blev præsident, begyndte han den Korrigerende Revolution. Den Korrigerende Revolution var et program som fjernede flere af medlemmer af regningen og militæret som var tilhængere af den nu afdøde præsident Nasser. Nassers tilhængere var ofte karakteriseret ved at være venstreorienterede og tilhængere af yderligere samarbejde med Sovjetunionen. 

I 1973 angreb Egypten i samarbejde med Syrien  Israel i den konflikt som blev kendt som Yom Kippur-krigen. Formålet med krigen var for Egypten at tilbageerobre Sinai-halvøen, som siden Seksdageskrigen i 1967 havde været besat af Israel. Krigen stoppede efter 20 dage, hvor man blev enige om en våbenhvile. Over de næste år blev der forhandlet fred. Sadat rejste til Jerusalem i 1977, og året efter blev Sadat og Israels statminister Menachem Begin enige om Camp David-aftalen. Denne banede vejen for en israelsk-egyptisk fredsaftale i 1979. Sadat modtog Nobels fredspris i 1978 sammen med Menachem Begin. 

I oktober 1981 blev Sadat samt 11 andre myrdet ved den årlige militærparade af medlemmer af en militant islamisk oppositionsgruppe. Sadat efterfulgtes som præsident af sin vicepræsident Hosni Mubarak, som også blev såret ved attentatet, men overlevede.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Anwar Sadat på nobelprize.org
 

Modtagere af Nobels fredspris
Egyptens præsidenter
Personer dræbt i attentat
Sandart

Sandart (Sander lucioperca eller Stizostedion lucioperca) er en gråbrun rovfisk i familie med aborren. 

Sandarten kan blive op til 1 m og veje over 10 kg. Den største danske lystfiskerfangede sandart blev fanget i Haraldsted sø den 15. november 1978 og vejede 11 kg. 

Den er udsat i en række danske søer og er en yndet spisefisk.

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Sander lucioperca

Aborrefamilien
Uorganisk kemi

Uorganisk kemi er den gren inden for kemien, der beskæftiger sig med studiet af materialer, der indeholder en hvilken som helst kombination af grundstoffer med undtagelse af organiske forbindelser.

Nogle store felter inden for uorganisk kemi:
 Mineraler, så som salte, asbest, silikater, ...
 Metaller og deres legeringer, som f.eks. jern, kobber, aluminium, messing, bronze, ...
 Forbindelser indeholdende ikke-metaller, så som silicium, phosphor, klor, ilt, for eksempel vand
 Metalkomplekser

Nogle vigtige uorganiske produkter er siliciumchips, transistorer, LCD-skærme, og fiberoptik.

Uorganisk kemi overlapper ofte med mineralogi, geokemi, analytisk kemi, miljøkemi, fysisk kemi, og organometalkemi.

Organometalkemi kombinerer elementer af organisk kemi med uorganisk kemi, og beskæftiger sig blandt andet med carbon-metal-bindinger, i hvilke carbonatomet, ud over at være bundet til metallet, samtidigt indgår i en organisk forbindelse.
Vitamin B12, hvis aktive center minder om det i hæmoglobin, er en naturligt forekommende organometalllisk forbindelse, der har betydning for metabolismen, der indeholder en stor organisk del (corrin og protein), et metal (kobolt), og en binding mellem metallet og et carbonatom i en metylgruppe.
På trods af metalionerne eller metal-carbon-bindingerne er guldcyanid, calciumcarbonat, og nikkeltetracarbonyl (for at nævne et par stykker) uorganiske, snarere end organometalliske, forbindelser, selvom nogle kemikere betragter metalcarbonyler som organometalliske.

Oxiderne af carbon, carbonatsalte og visse materialer, der indeholder carbon, såsom stål og diamant betragtes normalt som uorganiske.

Uorganisk kemi beskæftiger sig for en stor del med molekylære forbindelser, idet mange uorganiske forbindelser har en opbygning, der kan beskrives som molekyler, men der er mange uorganiske forbindelser, der ikke er opbygget som molekyler. 

Studiet af faste (uorganiske) materialer kaldes faststofkemi, der er en gren inden for materialevidenskaben.

Eksterne henvisninger
Mineralogi

Mineralogi (fastslået form for det logisk mere "korrekte" mineralologi) er en geovidenskab, der beskæftiger sig med kemi, krystalstrukturer, og fysiske (herunder optiske) egenskaber for mineraler. Studiet af mineralers dannelses- og nedbrydningsprocesser er også en del af mineralogien.

I slutningen af januar 2002 var der ifølge International Mineralogical Association (IMA) 3910 kendte mineraler. Af disse er der omkring 150 ofte forekommende mineraler, andre 50 er jævnligt forekommende, og resten er sjældne eller meget sjældne mineraler. IMA har anerkendt ca. 5.200 mineraler omkring 2016/2017. Af disse menes 208 nyidentificerede mineraler at være opstået pga. menneskelig aktivitet.

Kilder/referencer 

 
Mineraler
International Mineralogical Association

International Mineralogical Association (forkortet IMA, dansk Den Internationale Mineralogiske Sammenslutning) er en organisation, hvis medlemmer er organisationer, der repræsenterer mineraloger i de enkelte lande. IMA beskæftiger sig bl.a. med at koordinere navngivning af mineraler.

IMA udgiver en liste over anerkendte mineraler og deres navne.

Kilder/referencer

Se også
Mineralogi

Ekstern henvisning
International Mineralogical Associations hjemmeside

Internationale organisationer
Mineralogi
Etableret i 1958
Fysisk kemi

Fysisk kemi er et videnskabeligt felt, der befinder sig i overgangen mellem kemi og fysik. Fysisk kemi beskæftiger sig især med kemisk termodynamik, kemisk kinetik, kvantekemi, statistisk mekanik, og spektroskopi.

Fysisk kemi er også et vigtigt redskab inden for materialevidenskab.

Fysik
Analytisk kemi

Analytisk kemi beskæftiger sig med at analysere materialeprøver, med det formål at fastslå prøvens kemiske sammensætning.

Der er to hovedområder indenfor kemisk analyse:

 Kvalitativ analyse, der søger at fastslå tilstedeværelsen af et givent grundstof eller en kemisk forbindelse.
 Kvantitativ analyse, der søger at fastslå mængden eller stofmængdekoncentrationen af et grundstof eller en forbindelse i prøven.

Se også 
 Spektroskopi

 
Materialevidenskab
Hvid benved

 
Hvid Benved (Euonymus sieboldianus) er en art af benved fra Japan. Den bliver et lille hårdført træ med hvide kapsler og rødt frugtkød modsat den almindelige benved som har røde kapsler og orange frugtkød.

Træer
Smukke frugter
Benved
Kant

Kant har flere betydninger.
 Kant er en side, som for eksempel i bordkant.
 Kant er et element udgjort af to (ende)punkter i grafteori.
 Immanuel Kant er en tysk filosof, matematiker og fysiker. Se Immanuel Kant.