alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Sporvidde

Sporvidde er den indvendige afstand mellem jernbaneskinner på en skinnevej – det være sig jernbane, sporvej, rutsjebane, minebane etc. Begrebet bruges også om afstanden mellem (midten af) en bils hjulpar.

Afstanden måles mellem indersiden af skinnehovederne. Normalspor har en sporvidde på 1435 mm som fastlagt af George Stephenson i forbindelse med anlægget af Stockton-Darlington Jernbane – normalt anerkendt som verdens første jernbane. Smalspor betegner sporvidder under 1435 mm, bredspor tilsvarende over 1435 mm.

Preussische Kleinbahngesetz fra 1892 fastlagde fire sporvidder som værende dækkende for behovet i Preussen og denne lov blev normdannende for hele det nordtyske område og nabolande, herunder Danmark. Den største af de i denne lov fastlagte smalspor, 1000 mm (benævnt meterspor), blev stort set enerådende blandt danske smalsporede jernbaner og anvendtes også af Århus sporveje (derimod havde roebanerne en sporvidde på 700 mm og Faxe Jernbane 791 mm, mens andre industribaner kunne have nærmest vilkårlige sporvidder), mens man eksempelvis i Sverige i stedet hyppigt brugte 891 mm (svarende til tre svenske fod) og i Norge 1067 mm (kaldt kapspor efter dens dominans i Kap-provinsen).

Årsagen til valg af smallere sporvidder var ofte økonomisk, idet smalsporede baner kunne anlægges med skarpere kurver og dermed bedre tilpasses de lokale forhold uden fordyrende ekstra anlæg. Imidlertid betød brugen af forskellige sporvidde at gods skulle omlades manuelt. Det var upraktisk, og i takt med stigende lønninger blev ekstraomkostningerne tilsvarende større. En række smalsporede baner blev derfor efterhånden ombygget til normalspor eller nedlagt. Andre steder indførtes specialmateriel, som normalsporede godsvogne kunne læsses op på, så omladning af godset kunne undgås.

Også den anden vej i forhold til bredspor opstod der problemer. Her er de gængse løsninger i dag enten at udskifte hjulsættene på vognene eller benytte hjulsæt, hvor hjulene kan forskydes til siden.

Normalspor er stort set enerådende i Nordamerika og på europæiske hovedlinjer med undtagelse af Den Iberiske Halvø, Irland og de tidligere russiske – senere sovjetiske – domæner (således Finland). Bredspor er til gengæld dominerende i Sydamerika, Indien og som nævnt Spanien, Portugal og Rusland. Kapspor bruges af en del afrikanske lande og Japan, mens metersporet er dominerende i enkelte lande i Afrika og Asien.

Den mindste sporvidde anvendt ved jernbaner er 260 mm; den skulle kunne opleves på Wells Walsingham Light Railway (10 km). En sporvidde på 2000 mm skulle stadig kunne opleves på CairnGorm Mountain Railway. En sporvidde på 2440 mm har været anvendt på en tømmerbane i USA (Oregon) og endelig skal der have været planer i Tyskland i 1930'erne om et stamnet af baner i Europa med en sporvidde på 3000 mm.

Se også 
 Normalspor
 Bredspor

Eksterne henvisninger 

Jernbaneanlæg
Mesoamerika

Mesoamerika er området fra det centrale Mexico og gennem Mellemamerika, hvor flere beslægtede kulturer opstod før Columbus' opdagelse af den nye verden. Tillægsordet mesoamerikansk bruges om gruppen af præcolumbianske kulturer.

Nogle fælles mesoamerikanske træk er intensivt landbrug overvejende baseret på majskorn; dyrkelse af guder (en regngud, en solgud, en fjerklædt slangegud (Quetzalcoatl)), anvendelsen af dels en rituel kalender på 260 dage, dels en solårskalender; opførelse af templer ovenpå trin-pyramider; et rituelt boldspil;

Mesoamerikanske civilisationer er olmeker, maya, mixteker, zapoteker, huasteker, tarasker, teotihuacan, totonak, tolteker og azteker.

 
Nordamerika
Mellemamerika
Mesoamerikansk boldspil

Det mesoamerikanske boldspil var en sport med rituelle associationer, som blev spillet i mere end 3000 år af befolkningen i Mesoamerika i præ-columbiansk tid, og nogle få steder bliver det stadig spillet af deres indianske efterkommerne i området.

Som man kan forvente med et spil, der har været spillet i så lang tid i flere forskellige lande, har spillets regler med tiden og stedet ændret sig, så det mesoamerikanske boldspil mere præcist kan beskrives som en familie af beslægtede spil. Nogle udgaver blev spillet af to personer, andre af to hold.

Spillene havde det tilfælles, at de blev spillet med en hård gummibold på en bane formet som det store bogstav "I". 

Aztekerne kaldte spillet tlachtli mens andre central-mexicanske folk kaldte det tlaxtli, ulama hed spillet i Sinaloa (hvor det stadig spilles), mens poc-ta-tok var det yucatekiske maya-navn for spillet.

Alle præ-columbianske ruiner af en vis størrelse i området, har mindst en boldbane, ofte flere. Gamle byer med særligt flotte boldbaner i god bevaringsstand er blandt andre Copan, Iximche, Monte Albán, Uxmal og Zaculeu; den største af de gamle boldbaner befinder sig i Chichén Itzá, dækkende et areal på 166 gange 68 meter.

Selvom man spillede boldspillet som tidsfordriv, og børnene spillede det som en leg, havde spillet også vigtige rituelle aspekter, og store formelle boldspil blev afholdt som rituelle begivenheder. Spillet mellem konkurrerende hold symboliserede kampene mellem guderne i himlen og underverdenens herskere. Bolden symboliserede solen. I nogle af disse rituelle spil, blev anføreren for det tabende hold halshugget som en menneskeofring. Hans kranium blev brugt som indmaden i en ny gummibold.
Popol Vuh, der ofte benævnes som "mayaernes bibel", indeholder lange afsnit der fortæller om rituelle boldspil mellem heltetvillingerne og underverdenes herskere.

Boldspillere og boldspillet er hyppigt anvendte temaer i mesoamerikansk kunst.

Litteratur 
 The Sport of Life and Death – The Mesoamerican Ballgame redigeret af E. Michael Whittington, Mint Museum of Art, Thames & Hudson, 2001.

Præcolumbianske kulturer
Flæskeklanner

Flæskeklanner (Dermestes lardarius) er en bille på cirka 6-9 millimeters længde. Billen kan virke lodden på ryggen. Den kan om sommeren ses i spisekammeret og andre steder, hvor der opbevares fødevarer.

Eksterne henvisninger 
 Danmarks Fauna. Victor Hansen og Sv. G. Larsson. Biller  X. Blødvinger, Klannere m.m. G.E.C. Gads Forlag. København 1938.

Biller
Barkbiller

Barkbiller (Scolytidae) er biller, der er cylindriske med et stort forbryst og i længden er cirka 4-6 millimeter. I Danmark kendes lidt over 50 forskellige arter, hvoraf flere er kendt som alvorlige skadedyr.

Hunnens bygning 
Barkbillehunnen har små fordybninger bagtil på sine dækvinger, som bruges som en form for øse, når hun gnaver gange under træernes bark. Øsen bruges til at transportere boremelet væk med. I gangene lægges æggene. Barkbillehunnen laver et fast mønster af gange alt efter arten.

Elmesyge 
I de seneste år har forskellige arter af elmebarkbiller samarbejdet med svampen Ceratocystis ulmi, sådan at sygdommen elmesyge blev overført fra elmetræ til elmetræ med træernes død til følge. For tiden raserer en tilsvarende sygdom, egesyge, de amerikanske egetræer. Den overføres af egebarkbiller og skyldes svampen Ceratocystis fagarum.

Arter (udvalg) 
 Typograf (Ips typographus)
 Granrodbille (Hylastes cunicularius)
 Lille elmebarkbille (Scolytus laevis)

Slægter

Kilder 
 Taxonomicon – Family Scolytidae 
 Hans Hvass (red.), Danmarks Dyreverden, bind 3, Hvirvelløse dyr, side 82-85. 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .
 Danmarks Fauna. Victor Hansen og B. Beier Petersen. Biller XVIII. Barkbiller. GEC Gads Forlag. København 1956.

Biller
The Everly Brothers

The Everly Brothers var en amerikansk musikduo bestående af brødrene Isaac Donald "Don" Everly (født 1. februar 1937, død 21. august 2021) og Philip "Phil" Everly (født den 19. januar 1939, død 3. januar 2014).

Duoen slog igennem i 1957 med fine vokalharmonier akkompagneret af akustisk guitar med rødder i countrymusikken (deres forældre var countrymusikere), men bevægede sig efterhånden over i rockgenren gennem blandt andet et skift til elektriske guitarer. På grund af deres nydelige udseende og deres harmoniske sang blev de ikke betragtet som kontroversielle som flere af de øvrige tidlige rockmusikere som Little Richard og Elvis Presley, men eftertiden viser deres betydning for rockmusikkens udvikling.

Duoen havde sin storhedstid i anden halvdel af 1950'erne og de første år i 1960'erne, men en kombination af indkaldelse til militærtjeneste og den britiske invasion betød, at The Everly Brothers aldrig genvandt deres position. De udsendte fortsat plader, til de gik hver til sit i 1973. De fandt sammen igen i 1983, og Paul McCartney skrev til duoen nummeret "On the Wings of a Nightingale", der blev et pænt hit. Siden optrådte brødrene med mellemrum, blandt andet deltog de på Simon & Garfunkels genforeningsturne i 2003-04. 

Phil Everly havde sideløbende en solokarriere, hvor han blandt andet indspillede sange med Cliff Richard med en vis succes.

Hits 
Blandt duoens store hits kan nævnes:
"Bye Bye Love"
"Claudette"
"(All I Have to Do Is) Dream"
"Wake Up Little Susie"
"Till I Kissed Ya"
"Let It Be Me"
"Walk Right Back"
"So Sad"
"Lucille"
"Cathy's Clown"
"On the Wings of a Nightingale"

Betydning 
The Everly Brothers fik stor betydning i den tidlige rock-æra ved at forbinde countrymusikken med rocken. Desuden påvirkede deres vokalarbejde mange senere grupper, ikke mindst mange af de britiske grupper som Beatles samt amerikanske som Simon & Garfunkel. Paul McCartneys On the Wings of a Nightingale skal også i den forbindelse ses som en tak til gruppen.

The Everly Brothers var blandt de første ti navne, der blev optaget i Rock and Roll Hall of Fame i 1986, og siden er de optaget i Hall of Fame for såvel country som rockabilly.

Everly Brothers, The
Everly Brothers, The
Søskende
1249

Konge i Danmark: Erik Plovpenning, med 1232 og ene 1241-1250

Se også 1249 (tal)

Begivenheder 
 Erik 4. Plovpenning indfører den forhadte plovskat, der har givet ham tilnavnet.

Født 
 Erik Klipping, dansk konge (årstal usikkert) (død 1286).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

49
1248

Konge i Danmark: Erik Plovpenning, med 1232 og ene 1241-1250

Se også 1248 (tal)

Begivenheder 
 Byggeriet af Kölner Dom påbegyndes. Domkirken står færdig 632 år senere i 1880.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

48
1247

Konge i Danmark: Erik Plovpenning, med 1232 og ene 1241-1250

Se også 1247 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

47
1246

Konge i Danmark: Erik Plovpenning, med 1232 og ene 1241-1250

Se også 1246 (tal)

Begivenheder 
 Randers afbrændes af hertug Abels tropper.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

46
1245

Konge i Danmark: Erik Plovpenning, med 1232 og ene 1241-1250

Se også 1245 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

45
1244

Konge i Danmark: Erik Plovpenning, med 1232 og ene 1241-1250

Se også 1244 (tal)

Begivenheder 
 Araberne fremstiller krudt

Født

Dødsfald 
 Lægen Henrik Harpestreng

Eksterne henvisninger 

44
1243

Konge i Danmark: Erik Plovpenning, med 1232 og ene 1241-1250

Se også 1243 (tal)

Begivenheder 
 25. juni – Innocens 4. bliver ny pave, indtil sin død 7. december 1254, efter Pave Celestin 4. døde 10. november 1241.
 31. marts – Hjørring bliver købstad. Andre byer der også får købstadsrettigheder er bl.a. Tønder.

Født 
31. maj - Jakob 2. af Mallorca, konge af Mallorca (død 1311).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

43
1242

Konge i Danmark: Erik Plovpenning, med 1232 og ene 1241-1250

Se også 1242 (tal)

Begivenheder 
 Borgerkrig mellem Erik 4. Plovpenning og hertug Abel, senere konge af Danmark fra 1250 til 1252.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

42
1241

Konge i Danmark: Valdemar 2. Sejr 1202-1241 og Erik 4. Plovpenning 1241-1250

Begivenheder 

 Jyske Lov udstedes af kong Valdemar 2. Sejr. Det er den første officielle lov i landet, gældende for Fyn og Jylland til Ejderen.
 Ved Legnica/Liegnitz i Polen sejrede en mongolsk hær over en schlesisk men standsede deres fremrykning ved Wien, da deres storkhan døde.

Født

Dødsfald 
 28. marts – Valdemar 2. Sejr
 23. september – Snorre Sturlason, var en islandsk høvding, forfatter og skjald.
 Ogotai (Ôgedei), mongolsk storkhan (se Begivenheder)

Musik

Litteratur 
 Jyske Lov - udstedes af kong Valdemar 2. Sejr.

Eksterne henvisninger 

41
1239

Regent i Danmark: Valdemar Sejr 1202-1241 og Erik Plovpenning

Se også 1239 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

39
1238

Regent i Danmark: Valdemar Sejr 1202-1241 og Erik Plovpenning

Se også 1238 (tal)

Begivenheder 
 Mongolerne indtager Moskva
 7. juni - Stensby-aftalen mellem Valdemar Sejr og Den Tyske Orden om deling af Estland

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

38
1237

Regent i Danmark: Valdemar Sejr 1202-1241 og Erik Plovpenning

Se også 1237 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

37
1236

Regent i Danmark: Valdemar Sejr 1202-1241 og Erik Plovpenning (medkonge)

Se også 1236 (tal)

Begivenheder 

 14. januar – Henrik 3. af England gifter sig med Eleonora af Provence.

Født

Dødsfald 

 29. juli – Ingeborg af Danmark, fransk dronning (f. 1175)

Eksterne henvisninger 

36
1235

Regent i Danmark: Valdemar Sejr 1202-1241 og Erik Plovpenning

Se også 1235 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

35
1234

Regent i Danmark: Valdemar Sejr 1202-1241 og Erik Plovpenning

Se også 1234 (tal)

Begivenheder 
 Liber Extra, der er en lovbog for international kirkeret, udstedes af pave Gregor IX (1227-41).
 Det første årstal på en dansk mønt er tillige også Europas ældste middelaldermønt med årstal: Valdemar Sejrs berømte mønt med indskriften Anno Domini MCCXXXIIII (1234).
 Lemvig nævnes for første gang. Dog kun som en lille by.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

34
1233

Regent i Danmark: Valdemar Sejr 1202-1241 og Erik Plovpenning

Se også 1233 (tal)

Begivenheder 
 Arnhem får stadsrettigheder 13. juli af grev Otto II af Gelre.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

33
1232

Regent i Danmark: Valdemar Sejr 1202-1241 og Erik Plovpenning

Se også 1232 (tal)

Begivenheder 
 Der kommer tiggermunke til Danmark
 Abel, den senere konge bliver udnævnt til hertug af Slesvig.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

32
1231

Regent i Danmark: Valdemar Sejr 1202-1241, medkonge fra 1232 Erik Plovpenning

Se også 1231 (tal)

Begivenheder 
 Kong Valdemar Sejrs Jordebog er den første matrikulering af Danmarks jordejendom med henblik på beskatning.

Født

Dødsfald 
 28. november – Valdemar den Unge, søn af Valdemar Sejr, dør ved vådeskudsulykke på Røsnæs, 22 år gammel.

Musik

Litteratur

Eksterne henvisninger 

31
1230

Regent i Danmark: Valdemar Sejr 1202-1241, medkonge fra 1232 Erik Plovpenning

Se også 1230 (tal)

Begivenheder 
 Spedalskhed kommer til Europa med hjemvendende korsfarere

Født 
1230 - Pave Bonifatius 8., italiensk pave (død 1303).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

30
1229

Regent i Danmark: Valdemar Sejr 1202-1241, medkonge fra 1232 Erik Plovpenning

Se også 1229 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

29
1228

Regent i Danmark: Valdemar Sejr 1202-1241, medkonge fra 1232 Erik Plovpenning

Se også 1228 (tal)

Begivenheder 
 Frederik 2., der allerede er kejser af det tysk-romerske rige, krones til konge af Jerusalem.
 16. juli – Frans af Assisi helgenkåres
7. september - den tyske kejser Frederik 2. ankommer til Acre i Israel, hvor han påbegynder det 6. korstog

Født

Dødsfald 
 Anders Sunesen

Eksterne henvisninger 

28
Genesis

Genesis er det græske ord for skabelse eller oprindelse. Ordet kan hentyde til flere forskellige ting:
 På mange sprog, bl.a. latin og engelsk, bruges Genesis som betegnelse for Første Mosebog, hvori man – som det første – finder Skabelsesberetningen.
 Genesis (band) – et engelsk progressivt-rockband.
 Sega Genesis er navnet på Sega Mega Drive i Nordamerika.
 Genesis (rumsonde) er en rumsonde, der opsendtes 2001 til undersøgelser vedrørende Solen.
 Hyundai Genesis er en bilmodel fra Hyundai.
 Genesis – et pay-per-view-show inden for wrestling produceret af Total Nonstop Action Wrestling (TNA)
 Genesis (sang) – En sang af Elvin Jones
 Genesis (drama) – et science fiction-drama af den engelske forfatter Stephen Gallagher
Agersnegl

Agersneglen (Deroceras agreste) har en længde på 30-55 millimeter. Agersneglen er en af de snegle, som "mangler" det hårde skalhus. Den er udbredt og kan, når den i regnfulde somre formerer sig kraftigt, anrette betydelige skader på afgrøder som jordbær og salat.

Snegle
Rhododendron Scintillation

Sorten 'Scintillation' er en hybrid, som har de fleste gener fra arten Rhododendron fortunei. Det er en mellemstor busk med en næsten rund, kompakt vækst. Bladene er stedsegrønne og bredt ovale og hvælvede. Oversiden er mørkegrøn, mens undersiden er mat lysegrøn. Blomstringen sker ved månedsskiftet maj-juni, hvor busken bærer talrige stande hver med op til 14 lyserøde blomster, der hver har en brunrød svælgtegning. Frugterne er tørre, opsprækkende kapsler.

Ikke-synlige træk
Rodnettet er meget tæt forgrenet med filtede finrødder. Planten er afhængig af at få etableret en symbiose med mykorrhiza-svampe.

Højde x bredde
2,00 x 2,50 m (10 x 10 cm/år)

Anvendelse
Sorten er ret hårdfør. Den kan bruges i ethvert surbundsbed.

Haveplanter
Surbundsplanter
Rododendron-sorter
Rhododendron 'Polaris'

Krydsning: Rho. yakushimanum x 'Omega'.

Udspringer med et væld af blomster i mange rosa nuancer. Der er indtil 18 enkeltblomster i de tætte klaser.
Meget ofte både 2 og flere knopper på hvert skud der udspringer primo juni.

Væksten er svag, tæt og rund.
Efter 10 år kun ca. 90 cm høj og 110 cm bred. En særdeles hårdfør plante med helt sin egen udstråling!

Rododendron-sorter
Rhododendron 'Scarlet Wonder'

Krydsning: Rhododendron forrestii var. repens-hybrid. 

Lysende røde tragteformede blomster med sort tegning i begyndelsen af maj. Om vinteren er blomster- knopperne dekorativt rødbrune. 

Efter 10 år ca. 70 cm høj og 110 cm bred.

Rododendron-sorter
Blenheim

Blenheim har flere betydninger:
 Slaget ved Blenheim - en kamp udkæmpet mellem en Grand Alliance og en fransk-bayerske hær under den Spanske Arvefølgekrig
 Blenheim Palace - et stort palads i Oxfordshire, Storbritannien, bygget til sejrherre i slaget ved Blenheim, John Churchill, 1. hertug af Marlborough

Steder 
 Blenheim Reef - en del af Chagos Archipelago
 Blenheim, Leeds - den indre by af den engelske by Leeds, West Yorkshire.
 Blenheim - det engelske navn for Blindheim, en landsby i Bayern, Tyskland, stedet for Slaget ved Blenheim

Andet 
 Blenheim II - en væddeløbshest, der vandt Epsom Derby.
 Blenheim - den brune og hvide Cavalier King Charles Spaniel.
 Blenheim Orange - en sort af æble
 Bristol Blenheim - et britisk bombefly, primært anvendes af Royal Air Force under 2. verdenskrig
 Blenheim fyr – syd for Trelleborg. Påsejlet 25. december 1989 af bornholmerfærgen Povl Anker.
Eugen af Savoyen

Prins Eugen af Savoyen (født i 1663, død d. 21. april 1736) var en østrigsk feltherre.

Som femte søn af hertugen af Savoyen valgte Eugen en international militær karriere, men efter et mislykket forsøg på at blive optaget i den franske hær gik han i stedet i østrigsk tjeneste. Hans indsats i felttoget mod osmannerne skaffede ham posten som øverstkommanderende for de allierede styrker i den Spanske Arvefølgekrig sammen med Hertugen af Marlborough. Efter slaget ved Blenheim førte Eugen primært krigen i Norditalien mod franske styrker. Han opnåede stor politisk indflydelse efter krigen, bl.a. som statholder i Nederlandene. Hans sommerresidens i Wien, Belvedere, er ligesom hans kollega Marlboroughs slot optaget på Unescos verdensarvsliste.

Han var statholder af de Østrigske Nederlande fra 1716 til 1724.

Kilder

Personer fra Østrig
Rigsgeneraler fra Det tysk-romerske Rige
Statholdere af Sydlige Nederlande
Riddere af Den gyldne Vlies
Boglunge

En boglunge er et åndedrætsorgan hos visse landlevende spindlere så som skorpioner og primitive edderkopper.

Boglungen har sit navn fordi den ligner en opslået bog. Der er en bølget skillevæg med blod på den ene side og luft på den anden side. Luftarter kan udveksles mellem blod og luft gennem skillevæggen. Som regel er der tilstrækkelig udveksling til at det er unødvendigt at bruge muskelkraft til at tilføre luft.

Zoologi
Lille kålsommerfugl

Lille kålsommerfugl (Pieris rapae) er en sommerfugl i hvidvingefamilien. Den forekommer vidt udbredt i Europa, Nordafrika og gennem Asien til Japan. Den er indslæbt til Nordamerika, hvor den nu er almindelig. Arten er en af de almindeligste danske dagsommerfugle. Lille kålsommerfugl optræder over hele Danmark, kun i skove og på heder findes den ikke. Den lille kålsommerfugls flyvetid starter normalt i begyndelsen af maj og varer til omkring oktober.

Skadedyr 
I opblomstringsår, hvor mængden af parasitter på sommerfuglen har været lav og vejrforholdene i foråret har været optimale, kan de forekomme i store mængder og optræde som skadedyr i haver, hvor de som stor kålsommerfugl lever på kålplanter. Larverne kan afpille kålen så kun ribberne står tilbage.

Udseende 
Den lille kålsommerfugl ligner umiddelbart stor kålsommerfugl. Men den lille kålsommerfugls tegning på forvingespidsen er grålig i stedet for sort og strækker sig ikke så langt ned langs vingesømmen (kun 1/4 af vingesømmen mod den store kålsommerfugls 2/3 af vingesømmen). Lille kålsommerfugls vingefang er kun på ca. 45 mm. Hunnen har noget tydeligere tegninger end hannen og kan være gullig i stedet for hvid.

Livscyklus 
Lille kålsommerfugl har typisk tre generationer over en sommer. Æggene lægges og klækkes efter ca. 5 dage (i varmt vejr kan der dog gå kun 2 dage). Larven er udvokset efter ca. 2 – 3 uger og den forpupper sig dermed. I varmt vejr klækkes puppen efter kun en uge, så den fuldvoksne sommerfugl kun er ca. 25 dage om udviklingen fra ægget lægges. Efterårets pupper overvintrer til næste forår.

Træk 
I år med store forekomster af sommerfuglen kan man se egentlige træk af store flokke i juli. Sådanne træk kan foregå over flere hundrede kilometer. Som pesticider er blevet mere og mere anvendt i landbruget er det dog ikke længere så almindeligt at se den lille kålsommerfugl på træk.

Foderplanter 
Kål, raps, kålroe og mange andre arter af korsblomster f.eks. løgkarse, strandsennep og agersennep. Fælles for foderplanterne er, at de kan danne sennepsolier som kemisk forsvar. Kålormene undgår dannelse af dette forsvarsstof ved hjælp af et særligt protein, nitrilspecificerende protein.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle, København, 1996, side 84-86.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 butterflies pictures

Kålsommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Kål
Grønåret kålsommerfugl

Grønåret kålsommerfugl (Pieris napi) er en sommerfugl i hvidvingefamilien. Arten er udbredt over hele Europa og i de tempererede dele af Asien og Nordamerika. I Danmark er den grønårede kålsommerfugl almindelig over hele landet, selv på mindre øer. Man kan møde sommerfuglen i skove og i områder med næringsrig og gerne fugtig jord. Den dukker frem samtidig med aurora i begyndelsen af maj og kan ses helt hen i oktober.

Beskrivelse

Udseende 
Den grønårede kålsommerfugl kan forveksles med både stor og lille kålsommerfugl, men den har små gråsorte trekantede pletter på forvingens søm, der markerer ribberne, hunnens tegninger er her tydeligere end hannens. Bagvingernes underside har farvede ribber, der fremtræder olivengrønne. Den olivengrønne farve bliver dog svagere om sommeren. Artens farver varierer meget mellem generationerne og mellem hvert individ.

Livscyklus 
Den grønårede kålsommerfugl har to generationer hen over sommeren i Danmark. Æggene lægges på korsblomster, gerne sammen med æg af aurora. Larverne fra de to arter konkurrerer ikke, da auroralarverne æder af skulperne og larverne af grønåret kålsommerfugl æder plantens blade. Efter en uge klækkes æggene og larverne er udvoksede efter 2-3 uger. Larverne forpupper sig herefter og puppen klækkes efter ca. en uge. Den anden generation overvintrer i puppestadiet til næste forår.

Den grønårede kålsommerfugl vandrer ikke som stor og lille kålsommerfugl.

Foderplanter 
Løgkarse, Eng-Karse, Vand-Karse, Vejsennep, Stor Fladstjerne og forskellige arter af Kål.

Den grønårede kålsommerfugl er ikke en plage for haveejere med kål som de to andre Pieris-arter: stor og lille kålsommerfugl, da den grønårede kålsommerfugls larver lever på løgkarse og andre vilde korsblomster, men ikke på Have-Kål.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle, København, 1996, side 87-89.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika

Kålsommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Grønbroget kålsommerfugl

Grønbroget kålsommerfugl (Pontia daplidice) er en sommerfugl i hvidvingefamilien. Den kan ses flyvende på strande, ruderater og brakmarker. Den fortrækker bar jord og et varmt mikroklima. Den grønbrogede sommerfugl kan mødes fra starten af maj til først i september. Af og til kan den finde på at foretage egentlige træk som stor og lille kålsommerfugl.

Udbredelse 
Arten er udbredt i Europa fra Spanien over Sydfrankrig til det østlige Tyskland, Polen og Hviderusland. Den er desuden udbredt østpå gennem Asien til Indien og Japan. Den er en sjælden gæst i Nordvesteuropa, med undtagelse af Gotland, hvor der er en fast ynglebestand. Sommerfuglen har i over 20 år været forsvundet fra Danmark. Først i 1992 dukkede den op her igen og menes nu at være i fremgang. En af årsagerne til sommerfuglens fremgang kan være, at den er varmeelskende, og de senere år har været forholdsvis varme i Danmark. De sene larver kan i kolde år ikke nå at forpuppe sig til overvintringen, inden de dør af kulde. En anden årsag kan være den øgede braklægning af marker i landbruget, hvilket øger mængden af mulige levesteder for sommerfuglen.

Udseende 
Den grønbrogede kålsommerfugl ligner ved første øjekast de andre kålsommerfugle, men den er faktisk nem at kende. På forvingerne ses en meget kraftig sort midtplet og den sorte tegning på kanten af vingerne er brudt af hvide felter, hvilket ikke ses ved de andre kålsommerfugle. Den grønbrogede kålsommerfugls underside er helt speciel med tydelige olivengrønne brogede tegninger. Der er en del variation mellem de forskellige generationer og mellem kønnene. Vingefanget ligger mellem 34 og 48 mm.

Livscyklus 
Sommerfuglen findes i to generationer i løbet af et år. Æggene lægges på korsblomster, der vokser på blottet jord, hvor solen kan varme igennem. Efter en uge klækkes ægget. Larven lever af blomster og skulper, men kan være nødt til at leve af blade tæt på jorden i kolde år. Efter 2-4 uger er larven udvokset og forpupper sig. Puppen efter 1. generation klækkes efter ca. 2 uger, mens pupper af 2. generation overvintrer til næste forår.

Larvens foderplanter 
Vejsennep, strandsennep, raps, kiddike, svinesennep, reseda, lucerne, samt andre korsblomster og kurvblomster.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle, København, 1996, side 90-93.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika

Kålsommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Aurora (sommerfugl)

Aurora (Anthocharis cardamines) er en sommerfugl i hvidvingefamilien. Det er den sommerfugl i Danmark, hvor hannen er nemmest at kende med de iøjnefaldende orange forvingespidser. Auroraen findes overalt på blomsterrige og fugtige enge med læ, men den kan også ses i haver, hvor værtsplanten løgkarse findes. Sommerfuglen er en ægte forårsbebuder i april, men den kommer først rigtigt frem i stort tal omtrent samtidig med at mælkebøtterne springer ud i maj.

Udbredelse 
Arten er vidt udbredt i Europa og i de tempererede dele af Asien. Det meste af Danmark har forekomster af aurora, undtagen i et smalt bælte langs den jyske vestkyst fra Hanstholm til Esbjerg.

Udseende 

Aurorahannen er nem at kende på de orangegult farvede forvingespidser. Bagvingerne er på undersiden farvet i en mosaik af olivengrønt og hvidt. Hunnen er sværere at kende fra kålsommerfuglene, da den mangler den orange tegning. Men hun kan kendes på den olivengrønne mosaik på bagsiden af bagvingerne, og hendes vinger er mere afrundede. Hunnernes vingefang er ca. 4 – 5 mm større end hannernes. Normalt er sommerfuglenes vingefang imellem 37 – 47 mm, men der kan forekomme dværgformer, hvis larverne har manglet tilstrækkelig føde.

Livscyklus 
Ægget bliver lagt om foråret på blomster eller unge skulper af korsblomstrede planter. Ægget er teglrødt og klækkes efter ca. 5 – 6 dage. Larverne lever især af plantens blomster og frøskulper, men hvis disse slipper op spises også stængel og blade. Undersøgelser har vist, at en plante skal være tilpas stor, for at larven kan overleve, og skulperne skal have den helt rigtige alder, for at larven kan æde dem. Aurorahunnen skal derfor udvælge værtsplanterne med omhu og kun lægge et enkelt æg på hver plante. Når larven er udvokset efter 2 – 3 uger, forpupper den sig. Puppen overvintrer og klækkes næste forår omkring april.

Larvens foderplanter 
Eng-Karse, Løgkarse, Almindelig Gåsemad, flere arter af Kalkkarse, Tårnurt, og andre korsblomster, herudover Judaspenge og Vedvarende Måneskulpe. Fælles for foderplanterne er, at de kan danne sennepsolie som kemisk forsvarsstof. Aurora-larverne undgår dannelse af dette forsvarsstof ved hjælp af et særligt protein, nitrilspecificerende protein.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze, Danske dagsommerfugle, København, 1996, side 94-97.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika

Kålsommerfugle
Danmarks dagsommerfugle
Stapelholm

Stapelholm (tysk) eller Stabelholm (dansk) i det nordlige Tyskland, er området mellem floderne Trenen og Ejderen i Slesvig-Holsten. Det sumpede land mellem flodarmene fungerede i praksis som en række øer uden nogen central bebyggelse og først ved anlæggelsen af Frederiksstad i udkanten mod Nordfrisland, fik man en egentlig by.

Områdets østlige del hører administrativt til Slesvig-Flensborg Kreds (Sønder og Nørre Stabel, Ervde, Tiele, Volde, Bergenhusen), den vestlige til Nordfrislands Kreds (Drage, Sæd). Stabelholm var længe en grænseegn mellem Ditmarsken, Nordfrisland og den jyske gest.

Grænser 
Landskabet Stapelholm grænsede mod nord til Svavsted Amt, Husum Amt og Krop Herred, mod øst til Krop og Hohn Herreder, mod syd til Ejderen, mod vest til Ejderen og Frederiksstad, Svavsted Amt og Husum Amt. Skellet mod Husum og Svavsted Herreder udgjordes af Trenen å.

Landskab 
Landskabet bestod af gest- og marskland. Jorden blev karakteriseret som frugtbar.

Administrative forhold 
Amtmanden over Gottorp Amt var tillige amtmand over Stapelholm. Stapelholm havde sin egen landfoged, der tillige var landskriver. Desuden havde Stapelholm sin egen landret og sin egen digeordning.

Stapelholm bestod af tre sogne:
 Sønder Stabel Sogn
 Bergenhusen Sogn
 Ervde Sogn

Historie 
Stapelholm omtales ikke i Kong Valdemars Jordebog og må formodes at have udgjort en del af kongelevet Fræslet. Navnet Stabel (oldnordisk stöpull) bruges i de ældre love ofte om et grænseskel mellem herreder, marker osv, betegnet ved pæle eller sten.

Stapelholm led meget under oversvømmelser, især efter 1338, og to marsksogne, Sankt Johannes syd for Svavsted og Dornebøl sydøst for Sønderhøft, skal være gået helt til grunde og befolkningen flyttet op på gest-randen henholdsvis i syd og nord. Derved skulle byerne Sæd og Drage i Stapelholm være opståede.

En undersøgelse af indbyggernes navne i 1540 viser, at disse da var ditmarskere.

Noter

Litteratur 
 Nicolai Jonge: Kongeriget Danmarks chrorografiske Beskrivelse; Kiøbenhavn 1777 
 Peter Lauridsen: "Vort Folks Sydgrænse" (i: Sønderjyske Aarbøger 1893; s. 253-289)

Eksterne henvisninger 
 Stabelholm 

Sydslesvig
Slesvig-Holstens geografi
Strømsvigt

Strømsvigt eller mere præcist el-svigt er et tab af elforsyningen eller svigt i elforsyningsnettet, der oftest forekommer pludseligt og uforudsigeligt. 
Større strømsvigt kan skyldes en fejl i et elkraftværk. 

En medvirkende årsag til, at strømsvigt får større og større omfang, er den store sammenkoblingsgrad og udligning mellem forskellige kraftværker.

Når et kraftværk kobler ud på grund af en teknisk fejl, vil de andre i en ideel verden udligne ved at producere mere. Når det fejlende kraftværk ikke kan udlignes, eller der opstår fejl i de centrale dele af transmissionsnettet, vil de resterende/isolerede værker ikke kunne kompensere for den manglende kraft. De overbelastes og kobler ud for at beskytte sig selv. Derved forværres situationen for de resterende værker på nettet og en dominoeffekt er i gang.

For at genstarte nettet skal de enkelte områder isoleres og strømforsynes i den takt, de enkelte kraftværker eller nettet kan bære.

Man kan ved store udfald godt konstatere, at der er noget galt, men på grund af den store strøm kan man ikke altid koble dele af netværket fra.

Derfor oplever man, at et strømsvigt, som i sig selv kunne klares på kort tid, kommer til at omfatte store områder og tager mange timer at retablere.

Til beskyttelse mod kortvarige strømsvigt anvendes UPS (fra engelsk: uninterruptible power supply) – og nødstrømsgeneratorer ved længerevarende strømsvigt.

Større strømsvigt 
 23. september 2003 på Sjælland, Lolland-Falster, Bornholm og Sydsverige.
 14. august 2003 i det østlige USA og Canada.
 4. august 1981 på Sjælland, Lolland, og Falster, der begyndte klokken 20:47 og fortsatte delvis til omkring 23:30, nogle steder frem til 00:45. Strømsvigtet skyldtes kabelbrud.

Elforsyning
Bob Fosse

Robert Louis "Bob" Fosse (født 23. juni 1927, død 23. september 1987) var amerikansk filminstruktør og koreograf. Han opnåede verdensberømmelse, især med filmen Cabaret fra 1972, der havde Liza Minnelli i hovedrollen.

Han var gift tre gange, fra 1949–51 med Mary Ann Niles, med Joan McCracken fra 1951–59 og Gwen Verdon fra 1960.

Eksterne henvisninger 

 
 
 

Filminstruktører fra USA
Personer fra Chicago
Oscar for bedste instruktør
Irving Berlin

Irving Berlin (født ,  den 11. maj 1888 i Tjumen, Sibirien, Det Russiske Kejserrige, død 22. september 1989 i New York City) var en amerikansk komponist og forfatter.

I 1893, som femårig, emigrerede han med sin familie til USA. Efter faderens død i 1896, var Berlin nødt til at arbejde for at overleve, blandt andet solgte han aviser og optrådte på gaden. De barske økonomiske realiteter ved at være nødt til at arbejde for ikke at sulte, påvirkede Berlin i pengesager for resten af livet. I 1911 blev sangen "Alexander's Ragtime Band" springbrættet til en musikalsk karriere, der omfattede mere end tusinde sange, blandt andre mange succesrige Broadway-musicaler.

Berlins første sangtekst var til "Marie from Sunny Italy" i 1907, samme år som han ændrede sit navn. Han skrev musikken til mange Hollywood-film, blandt andre Top Hat (1935) foruden sange som "White Christmas" fra filmen Holiday Inn (1942). Berlin var lige så produktiv på Broadway, hvor han måske er bedst kendt for Annie Get Your Gun (1946), selvom han holdt op med at skrive efter Mr President blev en fiasko i 1962. Han skrev også "Puttin' on the Ritz", som udkom i 1929, og som Fred Astaire senere var med til at gøre berømt i 1946 i filmen Blue Skies.

I sine sidste år levede han nærmest som eneboer, hvorfor han ikke deltog i den fest der blev holdt til ære for ham på hans 100-års fødselsdag.

En anden kendt sang af Irving Berlin er "God Bless America", en patriotisk amerikansk sang, skrevet i 1918 og ændret i 1938 til at være en sang om fred efter Adolf Hitler kom til magten i Tyskland og fordi Berlin var jødisk immigrant fra Sibirien.

Irving Berlin døde i New York City i en alder af 101 år og er begravet på Woodlawn Cemetery i Bronx, New York.

Eksterne henvisninger 
 

 

Personer fra Tjumen
Forfattere fra Rusland
Komponister fra USA
Filmkomponister fra USA
Musicalkomponister
Hollywood Walk of Fame
Hundredårige
Komponister fra Rusland
Molière

Jean-Baptiste Poquelin bedre kendt som Molière (født 15. januar 1622, død 17. februar 1673) var en fransk forfatter og af mange anset for verdens største komedieforfatter. Han blev født i Paris.

Molière voksede op i en meget velstående hoftapetserermesterfamilie. Han studerede hos jesuitterne på Collège de Clermont (Nu Lycée Louis-le-Grand). Hans far ønskede at han skulle studere jura, men det ville Molière ikke. Han ville hellere skrive skuespil end arve sin fars indbringende stilling ved hoffet.

Allerede som 21-årig opsatte han sit første stykke, som gik i tre år. I 1658 spillede han for kongen og oprettede snart efter et egentligt teater. Fra 1659 udgav han mindst et værk om året. Hans produktion strakte sig fra simple farcer til meget sofistikerede komedier, som gjorde nar af menneskelig svaghed og tåbelig adfærd. Eksempler er Fruentimmerskolen fra 1662 og Misantropen fra 1666.

I Tartuffe, også kaldet Den Skinhellige, fra 1664 skabte Molière en af sine berømte personer, en religiøs hykler. Stykket var så provokerende, at Louis XIV, som selv fandt det underholdende, ikke tillod offentlig opførelse i fem år for ikke at fornærme det magtfulde franske kleresi. 

Molière døde, kort efter han spillede hovedrollen i Den indbildt syge. Han besvimede på scenen og døde nogle timer senere i sit hjem.

Molière i Danmark 

Mange af Molières skuespil udkom på dansk i 1700-tallet. 
Det er muligvis i Danmark at Ludvig Holberg først stiftede bekendtskab med Moliére gennem René Montaigu.

Siden 1700-tallet er skuespillene nyoversat og spillet adskillige gange.
Grønnegårds Teatret har opsat flere stykker: Don Juan i 2010, Tartuffe i 2012 og Fruentimmerskolen i 2013. Den sidste med Olaf Johannessen i den bærende rolle som Arnolphe. Senest i 2018 spillede teatret Misantropen, med Nicolas Bro og Sonja Richter i hovedrollerne som Alceste og Célimene.

Af andre nutidige teatre genfortolker Molieres klassikere er Teatret Slotsgården i Odense, der siden 2012 har spillet bl.a. Den indbildt syge, Don Juan (i deres bearbejdelse med en kvindelig hovedrolle: Donna Juanna), Den gerrige og senest i 2018 Scapins rævestreger. 

Molières stykker er også filmet adskillige gange til tv. John Price instruerede Tartuffe og Fruentimmerskolen for DR's tv-teater i udgaver der havde premiere i henholdsvis 1968 og 1978; Tartuffe med blandt andet Randi Michelsen og Ebbe Rode og Fruentimmerskolen med blandt andet Ebbe Rode og Ann-Mari Max Hansen.
Andre tv-film er blandt andre Gabriel Axel's Det tvungne Giftermål fra 1957, Leon Feder's Don Juan fra 1973, Palle Wolfsberg's Scapins Rævestreger fra 1979.

Litteratur 
 Valdemar Vedel, Moliere. Gyldendalske Boghandel. Kbh. 1929.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 
 

 
 Biblioweb : biografi, bibliografi, analyse  (fransk)

Dramatikere fra Frankrig
Skuespillere fra Frankrig
Personer fra Paris
Franskmænd i 1600-tallet
Pseudonymer
Murphys love

Murphys love er betegnelsen for en række populære idiomer eller talemåder. Murphys første lov lyder: Hvis noget kan gå galt, vil det gå galt.

Baggrund 

Ifølge bogen A History of Murphy's Law af Nick T. Spark har forskellige samlinger af forskellige personer gennem årene gjort det umuligt at pege på hvem, der først fandt på Murphys love. Angiveligt skulle navnet henvise til Edward A. Murphy, Jr. og hans forsøg på at anvende nye måleapparater. Således skulle man have fundet på navnet som en reaktion på Murphys udtalelser, efter at han konstaterede, at apparaterne ikke virkede efter hensigten.

Fra 1948 til 1949 foregik der et projekt benævnt MX981 på Muroc Field (senere Edwards Air Force Base) med det formål at teste menneskets tolerance over for g-kræfter under kraftig deceleration. Testene anvendte en raketdreven slæde monteret på en jernbane med en serie af hydrauliske bremser for enden.

Til de indledende tests anvendtes dukker spændt fast til et sæde i slæden, men senere tests blev foretaget med Murphys kollega John Stapp. Under forsøgene rejste nogen tvivl om nøjagtigheden af de instrumenter, der skulle måle Stapps påvirkninger. Murphy foreslog at anvende ekstensometre på selestrammerne for at måle påvirkningen under hans kraftige deceleration.

Efter afslutningen af forsøgene viste det sig, at måleinstrumenterne ikke havde målt noget som helst. På dette tidspunkt udtrykte en irreteret Murphy de berømte ord, selvom han inden start var blevet tilbudt tid til at kalibrere og teste instrumenterne, hvilket han havde afvist.

Andre talemåder og idiomer 
Foruden hovedloven har Murphy formuleret disse love:
 Ingenting er så let, som det ser ud til.
 Alt tager længere tid, end du tror. (Hofstadter's lov)
 Hvis der er mulighed for, at flere ting kan gå galt, vil den ting, som vil forårsage mest skade, være den ting, som går galt.
 Hvis der er et tidspunkt, hvor det vil være specielt dumt, at noget går galt – så vil det ske på det tidspunkt.
 Hvis der er noget, som ikke kan gå galt, så går det alligevel galt.
 Hvis der er fire måder, en procedure kan gå galt på, og man forudser dette, så vil en femte og uforudset måde øjeblikkelig forekomme.
 Når ting bliver overladt til sig selv, vil de gå fra at være dårlige til virkelig dårlige. Ethvert forsøg på at rette på problemet vil bare accelerere, hvor hurtigt det går fra dårligt til virkelig dårligt.
 Hvis alt ser ud til at gå godt – så har man tydeligvis overset noget.
 Moder natur holder altid med de skjulte mangler.
 Ingenting er idiotsikkert; idioterne er alt for opfindsomme.
 Når du har bestemt dig for at gøre noget bestemt, er der noget andet, som må gøres først.
 Enhver løsning avler nye problemer.

Se også 
 Muphrys lov
 Hofstadter's lov

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Murphys-laws.com 

Idiomer
Ord og vendinger
Principper
Rhododendron sinogrande

 
Rhododendron sinogrande er en busk med lyse blomster og store  blade. Det er en art af rododendron, der tilhører underslægten Park-Rododendron.

Beskrivelse 
Planten har enorme blade på helt op til 70 cm længde belagt med gråligt indument. Blomsterne er cremehvide til lys gul med rød ganeplet i ca. april-maj.

Hjemsted 
Sinogranden er udbredt i det nordlige og vestlige Yunnan, i Burma og det sydlige og østlige Tibet. Mest i 2100-3400 meters højde.

Anvendelse 
Denne plante er ikke egnet til dyrkning i haver uden særlige beskyttelseforanstaltninger. Men den er en perle for samlere.

Kilder 
 :wikispecies:Rhododendron sinogrande
 American Rhododendron Society – Description of Rhododendron sinogrande

Rododendron-sorter
Parkrododendron (Hymenanthes)
Masse

Masse har flere betydninger:

 Masse (fysik) – fysisk størrelse som oftest måles i SI-enheden kilogram.

 Masse (materiale) – en mængde af ensartet, tyktflydende eller formbart materiale.

Se også
 Kritisk masse – for et fissilt materiale, er den masse af materialet, der er påkrævet for, at en fission kan opretholde sig selv.
 En masse – (med fransk udtale) betyder i store mængder.
 Arvemasse – et fuldstændigt sæt gener for en organisme.
 Massefylde – er forholdet mellem et fysisk objekts masse og rumfang (kaldes også massetæthed, densitet eller vægtfylde).
 Massemord – at myrde et stort antal af personer.
 Biomasse – tørvægten af den totale mængde levende organismer på et areal.
 Finsk masseovn – en ovn, som har to forbrændningskamre; det normale og et lidt længere fremme i "S"-luftkanalen (også kaldes masseovn og russisk masseovn).
 Massemedie – fællesbetegnelse for aviser, radio, fjernsyn, film og lignende, som formidler nyheder, oplysning og underholdning til større grupper af mennesker.
 Massegrav – en grav, der indeholder mange, oftest uidentificerede lig.
Masse (fysik)

I fysik er begrebet masse et udtryk for mængden af stof i et  legeme.
Der er strengt taget to former for masse:
 Den træge masse, der populært kan beskrives som legemets modstand mod at ændre hastighed
 Den gravitationelle masse, der kort sagt er den faktor der indgår i massetiltrækningsloven.

De to masse-begreber er indholdsmæssigt helt forskellige, men de mest omhyggelige eksperimenter har vist at de to betydninger giver det samme resultat, inden for den målenøjagtighed, det har været muligt at opnå. Se også ækvivalensprincippet.

I SI-systemet måles masse i kilogram.

Enheder for masse 
Andre enheder for masse, som er godkendt til brug i SI-systemet:
 Gram (g): 0,001 kg
 Ton (t) fx: 1000 kg  (der er flere tonvarianter)

Andre enheder for masse, som ikke er godkendt til brug i SI-systemet:
 Almindelig anvendt i Danmark - med entydig definition i hele verden:
 Karat: 1 karat = 200 mg (der var mange varianter før 1907-1913)
 Atommasseenhed (unit, u): 1 u = 1,660 538 922 × 10-27 kg
 Solmasse (M☉): ≈1,99 × 1030 kg
 Plancks masse (mp): 2,18 × 10-8 kg
 Almindelig anvendt i Danmark - med flertydig definition:
 Pund (lb, libra, pound) fx: 0,454 eller 0,500 kg
 Unse (oz, ounce) fx: 28,34 eller 31,1 gram
 Sjældent anvendt i Danmark - med flertydig definition:
 Slug (sl) fx: 14,594 kg
 Sten (st, stone''') fx: 635 kg
 Kvart (qr. quarter'') fx: 12,7 kg

Kilder/referencer

Se også 
 Massefylde
 Vægt
 Gravitation
 Præcession
 Stof

Fysik
Klassisk mekanik
Johan Ludvig Runeberg

Johan Ludvig Runeberg (født 5. februar 1804 i Jakobstad, død 6. maj 1877 i Borgå/Porvoo) regnes som Finlands nationaldigter, en status, som især skyldes Fänrik Ståls sägner, som har været af stor betydning for den finske nationalidentitet, og hvor han skildrer en række af de deltagende i krigen 1808-09, herunder general Sandels og feltmarskal Klingspor. Runeberg har også skrevet Finlands nationalsang Vårt land, og arbejdede desuden med en række af antikkens versmønstre, som han gav nordisk indhold.

Udmærkelser 

Projekt Runeberg, det nordiske digitale bibliotek, er opkaldt efter Johan Ludvig Runeberg.

Runebergprisen på 10.000 euro uddeles hvert år 5. februar på digterens fødselsdag. Den uddeles til en finsk forfatter. Der er blevet uddelt siden 1986.

Der er flere veje opkaldt efter Johan Ludvig Runeberg:
 I Sverige findes Runebergsgatan i Stockholm og Nyköping.
 I Finland findes Runeberginkatu i Lohja, Porvoo, Tampere, Hyvinge og Kokkola. Johan Ludvig Runeberginkatu i Helsinki.
 I Danmark findes Runebergsvej i Randers og Runebergs Alle i Søborg.

Kilde 
 Lars-Ove Larsson: Vem är vem i svensk historia,

Eksterne henvisninger 

 

Sangskrivere
Finlandssvenske forfattere
Digtere fra Finland
Salmedigtere fra Finland
Kvarts

Tektosilikat af bruttoformel SiO2 (siliciumdioxid), som også kaldes kvarts. Et af de almindeligste mineraler i jordskorpen og betydningsfuldt for lavas viskositet.

Kvarts danner mindst 9 forskellige krystalgittertyper og 2 af dem er piezoelektriske i bestemte retninger i forhold til krystalgitteret. Krystaller med den piezoelektriske egenskab anvendes i elektronikken.

 Kvartsmineraler (inkl. smykkesten):
 ametyst (violet – lilla, krystalform)
 citrin (gullig, ravfarve pga. lidt jern. Bemærk at meget citrin dog er brændt amethyst)
 rosakvarts (rosa pga. lidt jern og titanium, krystalform)
 opal (amorf SiO2 + nH2O, består af fotoniske krystaller)
 Agat (mikroskopiske kvarts krystaller)
 Hvid kvarts (mælkefarvet, kendes også som 'Milky Quartz' på engelsk)

Elektrisk egenskab 
Nogle kvartskrystaller vil under tryk fra visse retninger blive elektrisk ladet. Omvendt kan en elektrisk spænding få samme krystaller til at ændre form. I 1922 fandt W.G. Cady ud af, at krystallernes elektriske svingninger kunne bruges til at måle radiobølgers  frekvenser. Siden da har de elektriske egenskaber ved kvarts været anvendt på mange andre måder, bl.a. i ure, sonar, og som linser i mikroskoper, der udnytter, at ultraviolet lys kan trænge igennem krystallen.

Eksterne henvisninger

Se også 
 Glas (siliciumdioxid er en bestanddel i dette amorfe stof)
 Kvartsit
 optisk fiber (kvarts er hovedbestandelen i den lysledende del af det optiske fiber)
 Ørkenglas
 Fulgurit
 Lechatelierit

Smykkesten
Gary Larson

Gary Larson (født 14. august 1950) er en amerikansk tegner. Han er er særligt kendt for tegneserien langt ude (eng.: The Far Side), som med enkle virkemidler, gerne en enkelt ramme og en enkelt sætning, anlagde en skæv humoristisk vinkel på dagligdags fænomener og sproglige vendinger. Blandt figurer der ofte optræder finder man køer og videnskabsfolk.

Gary Larson trak sig tilbage d. 1. januar 1995.

Tegneserietegnere fra USA
Personer fra Tacoma
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Rhododendron 'Kermesina'

Rhododendron Kermesina er en rødviolet Japansk Azalea. Den blomster i maj på den nordlige halvkugle og kan blive 75 cm høj efter 10 år.

Kilder 

Rododendron-sorter
Ganymedes (mytologi)

Ganymedes er i græsk mytologi en skøn, ung kongesøn. Zeus blev forblændt af hans skønhed og bortførte ham til Olympen som sin mundskænk og elsker. Han blev også gjort evigt ung af Zeus.

Ganymedes er søn af kong Tros af Frygien og bror til Ilus.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Personer i græsk mytologi