alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Chlochilaicus

Chlochilaicus (dansk: Hugleik (dog ikke enighed blandt historikere om denne identifikation)), dansk konge død mellem 516 og 522, muligvis 517. Han er den første danske konge, der omtales i skriftlige udenlandske kilder. Biskop Gregor af Tours beretter i sin Frankerkrønike (o. 590) om danerkongen Chlochilaicus, der faldt i året 517 under et togt til Frankerriget. 

Udstrækning og beliggenhed af Hugleiks kongerige er ukendt, men omtalen i Gregors Frankerkrønike vidner om en begyndende styrkelse af kongemagten i Danmark i 500-600-tallet. Arkæologiske fund kan pege på mulige centre for en dansk kongemagt omkring Tryggevælde Å og omkring Lejre. Interessant er det også, at det ældste Dannevirke stammer fra o. 500.

Uddrag af Biskop Gregor af Tours'  Frankerkrønike:[...] Da dette var overstået, satte danerne med deres konge ved navn Chlochilaicus [Dani cum rege suo momine Chlochilaicum], kurs over havet mod Gallien med en flåde. Efter at være kommet i land plyndrede og erobrede de et område tilhørende kong Theodorik, og lastede en mængde af så vel fanger som andet bytte og ønskede at vende hjem til deres eget land [ad patriam cupiunt]. Men kongen sad fast på stranden, og først da dybere vand ville få skibet til at flyde igen ville han indhente dem. I mellemtiden sendte Theodorik, havende hørt at hans land blev lagt øde udefra, sin søn Theudobert til det område med en stærk hær og en stor beholdning af våben. Først dræbte de kongen, så slog de fjenden i et søslag, undertvang dem alle og generhvervede byttet til landet.

Se også 
Sagnkonge
Danske sagnkonger
Den danske kongerække

Eksterne henvisninger 
H.V. Clausen: "Kong Hugleik" (Danske Studier 1918, s. 137-149) 
Gudmund Schütte: "Geaterspørgsmaalet" (Danske Studier 1930, s. 70-81) 
Chlochilaicus 

Nordiske folkesagnkonger
Skandinaver fra middelalderen
Kongelige fra Danmark
PDA

En PDA (på engelsk også: handheld computer eller palmtop) er en mobil computer. Det kan være en lommecomputer. PDA er en forkortelse for personal digital assistant.

PDA'er er stort set i alle sammenhænge blevet erstattet af smartphones.

De fleste PDA'er er udstyret med en trykfølsom skærm. Input foregår ved hjælp af en stylus. Tekst-input sker enten ved hjælp af et lille tastatur på skærmen eller ved hjælp af et særligt alfabet, hvor man tegner bogstaverne på skærmen med stylus.

Nogle PDA'er er udstyret med egentlige fysiske tastaturer.

Der findes mange forskellige typer PDA'er, men der er overordnet to styresystemer, som dominerer markedet. Det er henholdsvis PalmOnes OS og Microsofts Windows Mobile. Sidstnævnte kendes også som "Pocket PC".

PDA'en kan åbne links, lyd- og videofiler. Dette gør at den får nye anvendelsesmuligheder. Læger kan bruge den som erstatning for kittelbøgerne, og de kan med e-bogen demonstrere operationer, røntgenbilleder o.l. overfor patienten. Den kan bruges som manual med indlagte lyd- eller videoklip for ordblinde, svagtseende eller blinde.

Eksterne henvisninger 

 PocketFreak.dk – dansk side om PocketPC 
 Wikipedia for PDAs
Datakredsløb

Et datakredsløb er en dataforbindelse mellem to stykker datakredsløbsterminerende udstyr (Data Circuit-terminating Equipment, DCE). Andre ord for termen datakredsløb er kommunikationskanal eller datalinje.

Datatransmission
Indlejret system

Et indlejret system (eng. embedded system) er ethvert elektronisk system med en CPU, som ikke er en traditionel Personlig Computer.

Indlejrede systemer findes i næsten alt elektronisk udstyr i dag. I de fleste indlejrede systemer er CPU og periferichips pakket ind i en mikrocontroller pga. dennes lavere pris og færre diskrete komponenter:
 Alarmudstyr
 Computer
 DSP
 Fjernsynsapparat
 Håndholdt computer (PDA)
 Mobiltelefon
 Netkort
 Opvaskemaskine
 Radioapparat
 Robot
 Tamagotchi
 Telefon
 Vaskemaskine
 Små vejrstationer

Eksterne henvisninger 
 Google: Embedded 
 
 eg3.com: embedded systems, rtos, dsp, fpga, compactpci, and more!
 GNU DIY Embedded system projects – Base knowledge for developing embedded systems
Olaf (dansk konge)

Olaf (latin: Olaph) var dansk konge tidligt i 900-tallet efter Helge. De skriftlige kilder nævner ikke meget andet end navnet.

Om Olaf 
Adam af Bremen nævner – med den danske konge Svend Estridsen som kilde – at Olaf kom fra Sverige og erobrede kongemagten med våben.

Han havde ifølge Adam af Bremen sønnerne Gurd og Gnupa.

Ifølge de danske middelalderlige annaler var Gurd dog en søstersøn (eller nevø) til Olaf, og Gnupa/Chnob/Knud omtales slet ikke i disse annaler (i hvert fald ikke under nogle af disse navne), så det er ikke muligt at verificere et slægtskab mellem Olaf og Gnupa.

Måske har hans aktiviteter været rettet mod øst, mod Rusland og mod slaveeksport til de arabiske lande.

Se også 
 Forhistoriske danske konger

Henvisninger

Noter

Referencer

Litteratur 
 Adam af Bremens krønike. Dansk udgave ved Allan A. Lund. Illustreret af Jørgen Kraglund. 300 sider. Forlaget Wormianum 2000. 

Personer fra vikingetiden
Nordiske folkesagnkonger
Regenter af Danmark
Tjek fødsels- og dødsår
Svenske eller norske kongelige der er blevet konger i Danmark
Danskere i 900-tallet
Siger

Siger er en sagnkonge, som skal være far til Sigfred og bror til Budle, som sønner af Rolf

Han skal have bygget en borg med fire porte på toppen af en høj klippe.

Han skulle efter "sigende" være død år 728, og efterfulgt af sin søn.
Hvilket (hvis sandt) ikke passer overens med at han er nævnt 782.

Se også 
 Den forhistoriske danske kongerække
 Den danske kongerække

Nordiske folkesagnkonger
Harald (forhistoriske konger)

Der er mindst to-tre Harald'er i den tidlige vikingetid og to til i den sene vikingetid (Harald Blåtand & Harald 2.).

 Harald, som må have regeret i 700-tallet. Han nævnes for år 754 som "Daniae Regi Heraldi", da friserkongen Radbod 2. må flygte til "danernes land". Han var bedstefar (latin: nepos) eller onkel (eller blot slægtning) til Harald Klak, Reginfred og Anulo. Måske den samme som sagnkongen Harald 1. Hildetand.
 Harald Klak
 En af Lodbrogsønnerne hed Harald.

Se også 
 Harald Klak
 Forhistoriske danske konger
 Den danske kongerække

Henvisninger 

Nordiske folkesagnkonger
Regenter af Danmark

fr:Harald roi des Danois
Internetudbyder

En internetudbyder (eng. Internet Service Provider, ISP) udbyder internetadgang.

Internetudbyderen har typisk et eget netværk med forskellige adgangspunker. For xDSL forbindelser vil det være på den nærmeste telefoncentral, hvor internettrafikken ledes over i en Trunc som er indgangen til udbyderens eget net. Her vil trafikken blive samlet og ledt gennem udbyderens net til hans forbindelse til det egentlige internet. Dette er årsagen til at man på en abonnementsledning ikke altid opnår den lovede hastighed, da de samlede hastigheder ikke matches på den interne forbindelse.
Ved modem-adgang har internetudbyderen en modempool hvor opkaldet ledes til et frit modem og forbindes til udbyderens net og dermed internettet.

Internetudbyderen tilbyder som oftest en række it-services som f.eks. DNS, Usenet, SMTP, mail- og webhosting. Internetudbydere kan både være statsejet og non-profit, eller privatejet og profit.

Internetadgang kan blandt andet leveres via 
 Modem – fast forbindelse via PSTN, hastigheder på typisk mellem 1,2 kbit/s til 55,6 kbit/s.
 ISDN – fast forbindelse via PSDN , hastigheder på typisk mellem 64 kbit/s til 128 kbit/s.
 ADSL – overlejret telefonledning, hastigheder på typisk mellem 128 kbit/s til 8 Mbit/s.
 ADSL2/2+ – overlejret telefonledning, hastigheder på typisk mellem 2 Mbit/s til 20 Mbit/s.
 Ethernet – fast ethernet forbindelse, f.eks. via 10,100 el. 1000 Mbit.
 Trådløs forbindelse – (Fixed Wireless Access), fast trådløs forbindelse, hastigheder op til 32 Mbit/s.
 WiMAX – trådløs forbindelse (via 802.16 standarden) – hastigheder op til 70 Mbit/s, ikke længere så udbredt (Max. teoretisk afstand fra sender 100 km. i praksis 10 km.).
 Wi-Fi – trådløs forbindelse (via 802.11 standarden) – hastigheder op til flere hundrede Mbit/s.
 Lysleder/optisk fiber – fast forbindelse via nedgravet Lysleder. Hastighederne kan variere mellem 128kbit/s til mere end 3 Tbit/s. Firmaer og erhverv kan typisk få større forbindelser, i stil med 500 Mbit/s.

Bemærk at hastigheden af din egen forbindelse kan variere meget, hvis du bruger en trådløs forbindelse bagved en kabelforbunden internetadgang. Grunden er at den trådløse forbindelse typisk er en båndbreddebegrænsning (flaskehals) i forhold til internetforbindelsen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Google: Internet Service Udbydere , Internet Access Providers 

 Udbyder
Eystein Fart Halvdansson

Eystein "Fart" Halvdansson, konge i Romerike og Vestfold i 700-tallet.

Eksterne henvisninger 
 Eystein Fart 
 Halvdansson, Eystein 'Fart' 

Tjek fødsels- og dødsår
Personer fra vikingetiden
Nordiske folkesagnkonger
5. april

5. april er dag 95 i året i den gregorianske kalender (dag 96 i skudår). Der er 270 dage tilbage af året.

Irenes dag. Den standhaftige og fromme Irene blev sammen med sine søstre Agape og Chionia anklaget for at være i besiddelse af kristne bøger. De blev brændt på bålet i Saloniki i 304 sammen med deres bøger, efter de nøgne var ført til et bordel, hvor de dog ikke blev forulempet.

05. april
8. april

8. april er dag 98 i året i den gregorianske kalender (dag 99 i skudår). Der er 267 dage tilbage af året.

Janus' dag. Dagen er formentlig opkaldt efter den italienske biskop Januarius (el. Janus; ital. Gennaro) fra Syditalien, der blev kastet for løverne under kejser Diocletians kristenforfølgelser.
Løverne nægtede at røre ham, så han blev i stedet halshugget.

08. april
9. april

9. april er dag 99 i året i den gregorianske kalender (dag 100 i skudår). Der er 266 dage tilbage af året.

Procopius dag. Der er måske tale om den biskop Prochorus (el. Procopius) fra Nikomedia, der ifølge Apostlenes Gerninger var en af syv mæglere i en strid mellem græske jøder og indfødte hebræere. Procopius led senere martyrdøden.

Dagen er dansk flagdag for besættelsen i 1940. Der flages på halv stang indtil kl. 12.00 eller 12.02. Skikken skyldes højtideligheden på Rådhuspladsen i København i 1945, se herunder. (Ligesom ved begravelser hejses flaget på hel stang når højtideligheden er overstået). Falder dagen sammen med påskedag, flages der dog på hel stang hele dagen.
Der er en film om besættelsen, der hedder 9. april.

Referencer 

09. april
Reginfred

Reginfred (eller Reginfrid) (død 814) var dansk konge 812–813. Han var måske søn af Halfdan og i hvert fald var han barnebarn eller nevø af en tidligere kong Harald, broder til Harald Klak og bror til Anulo.

Efter Hemmings død i 812 kom der borgerkrig i landet mellem kong Godfreds brorsøn Sigfred/Sigurd og Harald 1.s søn Anulo. De mødtes i et stort slag og døde begge. Men Anulos hær havde vundet slaget, og derfor blev Anulos brødre Harald og Reginfred valgt til konger.

Knap ét år senere (813) rejste de til grænsen ved Ejderen og fornyede freden mellem danerne og frankerne, som var vedtaget i 812. Senere på året opstod der et oprør i det norske Vestfold (som de danske konger regerede over), og de rejste derover for at dæmpe det. Da de kom tilbage, viste det sig, at Godfreds fem sønner var vendt tilbage fra Sverige, hvor de havde søgt tilflugt under borgerkrigen. De jog Reginfred og Harald ud af landet og overtog selv styret.

Reginfred og Harald ville dog ikke give op og vendte året efter (814) tilbage til Danmark og gik i kamp mod Godfreds sønner. Det lykkedes dem at slå én af Godfreds sønner ihjel, mens Reginfred blev dræbt, og Harald flygtede ud af landet.

Noter

Litteratur 
 Peter Sawyer: "Da Danmark blev Danmark. Fra ca. år 700 til ca. 1050" (i: Olaf Olsen (red.): Gyldendal og Politikens Danmarkshistorie; bind 3; København 1988; )

Eksterne henvisninger 
 Annales Regni Francorum Frankiske Annaler 

Nordiske folkesagnkonger
Regenter af Danmark
Danske konger der faldt i slag
Sigfred (tronprætendent)

Sigfred eller Sigurd (død 812) var dansk tronprætendent efter Hemmings død i 812. han var brorsøn af Godfred, fætter til Horik 1. og muligvis bror til Hemming og hans brødre Angantyr og Hankwin.

Efter Godfreds død i 810 blev hans brorsøn Hemming konge, men Hemming døde allerede 2 år efter, og der udbrød borgerkrig. Godfreds sønner opholdt sig i Sverige og kunne derfor ikke gøre krav på tronen, så der begyndte at komme indre stridigheder mellem de forskellige grene af kongehuset.

Sigfred mente, at han havde krav på tronen, da han også var brorsøn (kan også læses som barnebarn eller slægtning) af Godfred, men Anulo, der var brorsøn (kan også læses som barnebarn eller slægtning) af en tidligere konge ved navn Harald, gjorde også krav på tronen.

Sigfred og Anulo mødtes i et stort slag, hvor de begge to blev dræbt, men Anulos hær vandt slaget, og udnævnte derfor Anulos brødre Harald Klak og Reginfred til konger.

Saxo Grammaticus fortæller i 8. bog af sin Danmarkskrønike om "Sigurd Ring", der var dattersøn af Godfred og blev konge efter Hemming. Han døde kort efter i et slag mod sin modstander ved navn "Ring". Denne Sigurd Ring var efter al sandsynlighed identisk med Sigfred, der også var tronprætendent efter Hemmings død. Teorien bestyrkes af, at "Ring" på latin hedder "Anulo", som var navnet på den modstander Sigfred fældede i 812.

Se også 
Den forhistoriske danske kongerække
Tronprætendent

Kilder 
Frankiske Annaler

Tronprætendenter
Kongelige fra Danmark
Nordiske folkesagnkonger
Danske konger der faldt i slag
11. april

11. april er dag 101 i året i den gregorianske kalender (dag 102 i skudår). Der er 264 dage tilbage af året.

Leos dag. Leo den Store var pave fra 440 til sin død i 461. Han overtalte Hunner-kongen Attila til at undlade at plyndre Rom og trække sig tilbage fra Italien.

Dage i april
12. april

12. april er dag 102 i året i den gregorianske kalender (dag 103 i skudår). Der er 263 dage tilbage af året.

Julius dag. Julius den 1. var pave fra 336 til 352. Han fastslog, at "Sønnen var af samme væsen som Faderen", og altså var født, ikke skabt.

Dage i april
14. april

14. april er dag 104 i året i den gregorianske kalender (dag 105 i skudår). Der er 261 dage tilbage af året.

Tiburtius dag. Dagen er opkaldt efter den hellige Tiburtius, der blev omvendt til kristendommen, da han i et syn så sin bror Valerius blive kronet af en engel. Begge brødre led martyrdøden ved halshugning midt i det 3. årh., og blev gravlagt af Valerious' hustru Cecilia.

Dage i april
15. april

15. april er dag 105 i året i den gregorianske kalender (dag 106 i skudår). Der er 260 dage tilbage af året.

Olympias dag. Hun var diakonisse i Nicomedia og blev pisket og som for sin tros skyld blev pisket og halshugget i Cordula i Persien omkring år 250.

Dage i april
19. april

19. april er dag 109 i året i den gregorianske kalender (dag 110 i skudår). Der er 256 dage tilbage af året.

Daniels dag. Dagen har fået sit navn efter Det gamle Testamentes profet, Daniel.

Dage i april
Bevarelseslov

I fysikken findes en række fundamentale bevarelseslove, her er nogle af dem:

 Energibevarelse - Den totale energi er bevaret i et isoleret system. Se også Termodynamikkens 1. lov.
 Impulsen er bevaret i et lukket system.
 Impulsmomentet er bevaret i et lukket system.
 Elektrisk ladning er bevaret i et lukket system.

Bevarelseslovene har stor betydning for al fysik. Jf. Noethers sætning er de bevarede størrelser i et system relateret til systemet symmetrier.

Fysik
21. april

21. april er dag 111 i året i den gregorianske kalender (dag 112 i skudår). Der er 254 dage tilbage af året.

 Florentius dag. Den fromme Florentius blev tortureret og brændt i Paris i 1549 fordi han havde fordømt pavekirkens magtmisbrug.

 Omkring denne dag begynder Tyrens tegn.

Dage i april
25. april

25. april er dag 115 i året i den gregorianske kalender (dag 116 i skudår). Der er 250 dage tilbage af året.

Markus dag. Efter evangelisten Markus. Ifølge traditionen fulgte han apostelen Peter som tolk til Rom. Efter Peters korsfæstelse drog Markus videre til Alexandria, hvor han blev biskop og siden selv led martyrdøden. I 800-tallet blev hans ben gravlagt i Markuskirken i Venezia.
I Island flages i dag for den "første sommerdag".

25. april er Færøernes flagdag.

Dage i april
28. april

28. april er dag 118 i året i den gregorianske kalender (dag 119 i skudår). Der er 247 dage tilbage af året.

Vitalis dag. Har enten navn efter Vitalis, som blev martyrdræbt i kejser Neros tid omkring år 60, eller en anden martyr af samme navn, som blev martyrdræbt af kejser Marcus Aurelius omkring år 171.

Dage i april
1. maj

1. maj er dag 121 i året i den gregorianske kalender (dag 122 i skudår). Der er 244 dage tilbage af året.

Dagen kaldes Philip og Jacobs dag, majdag, valborgsdag, valborgsmesse eller voldermisse.

Philip og Jacob var Jesu apostle, der ifølge legenden blev martyrdræbt i Lilleasien engang i det første århundrede.
Valborg var en engelsk prinsesse og abbedisse, der døde i 779. Hun var benediktinernonne i Hildesheim i Tyskland. 

Siden førkristen tid har man i Tyskland fejret skiftet fra vinter til sommer aftenen før 1. maj, valborgsaften, med bålfest. I Norden har man længe kaldt dagen for valborgsmesse.

Majkat svarer til foregående måneds aprilsnar. Den 1. maj har i Danmark været brugt som narredag, og her bliver offeret kaldt "majkat" eller "maj-månedskat". En del af baggrunden for dette navn hænger måske sammen med den gamle overtro, at katte der er født i maj, skulle se dårligt.

Dagens praktiske betydning i gamle danske landsbyer i Danmark var den faste bestemmelse, at i dyrkningsfællesskab med vangebrug skulle gærderne om bygmarken være lukkede til majdag, og disse gærder skulle blive stående indtil mikkelsdag (29. september), ligesom det var skik i de gamle bondesamfund, at bystævnet på denne dag holdt årsmøde og valgte bl.a. oldermand. 1. maj og 1. november er desuden traditionel skiftedag, hvor man kunne begynde i ny tjenesteplads.

1. maj blev stiftet som arbejderbevægelsens internationale kampdag på Socialistisk Internationales kongres i 1889 – i 100-året for Den Franske Revolution.
I Danmark fejres det stadig tidligt om morgenen i mange fagforeninger og i Socialdemokraternes, SF's og Enhedslistens partiforeninger. Om eftermiddagen er der taler og sang og meget mere i alle større danske byer.

Noter

Se også 
 1. maj (dokumentarfilm)

01. maj
Politiske mærkedage
2. maj

2. maj er dag 122 i året i den gregorianske kalender (dag 123 i skudår). Der er 243 dage tilbage af året.

Athanasius dag. En biskop fra Alexandria, der i mange år måtte gemme sig i ørkenen, da han blev forfulgt af kejser Constantius II, indtil denne døde i 361.

02. maj
3. maj

3. maj er dag 123 i året i den gregorianske kalender (dag 124 i skudår). Der er 242 dage tilbage af året.

 Dagens navn er Korsmesse (el. Korsmisse). Tidligere en kirkefest til minde om, at kejser Konstantin den Stores moder, Helene, i Jerusalem i år 326 fandt 3 kors. Nordisk bondetradition siger, at kornet bliver særlig godt, når det sås på vårens korsmessedag – og at svalerne vender tilbage denne dag.

 FN's internationale Verdensdag for pressefrihed.

03. maj
MLS

Forkortelsen MLS kan henvise til:
 Multilayer switch, et stykke netudstyr
 Major League Soccer, den højest rangerende fodboldliga i USA
Saxos forhistoriske kongerække

Den danske krønikeskriver Saxo har i sin Danmarkshistorie, en forhistorisk kongerække, som engang har været regnet for en historisk sandhed.

Nogle af kongerne kan identificeres med historiske personer, men dette er nærmere omtalt i de enkelte artikler om kongerne.

Navnene på kongerne er fra Peter Zeebergs oversættelse fra 2000. Saxos oprindelige latinske navne på kongerne er desuden tilføjet i parentes.


Første bog 
Dan
Humble (Humbletus)
Løder (Lotherus)
Skjold (Skyoldus), mytologisk stamfar. 
Gram
Svibdag (Suibdagerus)
Hadding (Hadingus)

Anden bog 
Frode (Frotho)
Halfdan (Haldanus)
Roe og Helge (Roe et Helgo)
Rolf Krake (Rolvo Krake)

Tredje bog 
Høder (Hotherus)
Balder (Balderus)
Rørik (Roricus)

Fjerde bog 
Viglek (Wiglecus)
Vermund (Wermundus)
Uffe (Uffo)
Dan
Huglek (Huglecus)
Frode den Raske (Frotho Vegetus)
Dan, mytologisk stamfar
Fridlev den Rappe (Fridlevus Celer)

Femte bog 
Frode Fredegod (Frotho)

Sjette bog 
Hjarne (Hiarnus)
Fridlev (Fridlevus)
Frode (Frotho)
Ingjald (Ingellus)

Syvende bog 
Oluf (Olavus)
Harald (Haraldus)
Frode (Frotho)
Halfdan Bjerggram (Haldanus Biargrammi)
Ungvin (Unguinus)
Sigvald (Sywaldus)
Siger (Sygarus)
Harald Hildetand (Haraldus Hyldetan)

Ottende bog 
Harald Hildetand
Ole (Olo)
Ømund (Omundus)
Sigvard (Sywardus)
Jarmerik (Iarmericus)
Broder (Broderus)
Sigvald (Sywaldus)
Snjo (Snio)
Bjørn (Biorn)
Harald I (Haraldus)
Gorm (Gormo)
Gøtrik (Gotricus)

Niende bog 
Herefter er en stor del af kongerne med sikkerhed historiske.
Oluf (Olavus)
Hemming (Hemmingus)
Sigvard Ring (Siwardus Ring)
Regner Lodbrog (Regnerus Lothbrog)
Sigvard (Siwardus)
Erik (Ericus)
Erik (Ericus)
Knud (Kanutus)
Frode (Frotho)
Gorm den Engelske (Gormo Anglici)
Harald (Haraldus)
Gorm den Gamle (Gormo)

Tiende bog 
Herefter er alle konger med sikkerhed historiske.
Harald Blåtand (Haraldus)
Sven Tveskæg (Sueno Furcatis Barbae)
Knud den Store (Kanutus)
Harde-Knud (Kanutus)
Magnus den Gode (Magnus Boni)

Ellevte bog 
Svend Estridsøn (Sueno Estrithae)
Harald Hen (Haraldus)
Knud den Hellige (Kanutus)

Tolvte bog 
Oluf Hunger (Olvaus)
Erik Ejegod (Ericus)

Trettende bog 

Niels (Nicolaus)

Fjortende bog 

Erik Emune (Ericus)
Erik Lam (Ericus)
Sven (Sueno), Knud (Kanutus) og Valdemar (Waldemarus)
Valdemar (Waldemarus)

Femtende bog 

Valdemar (Waldemarus)

Sekstende bog 

Knud (Kanutus)

Se også 
Den forhistoriske danske kongerække
Saxos Danmarkshistorie

Kilder 

Lister over regenter
Europas historie

Europas historie beskriver historien om menneskets beboelse af Europa fra forhistorisk tid til nu.

I Boxgrove i England er der i 1990'erne fundet fossiler (skinnebensknogle) sammen med stenredskaber, der er dateret til omkring 500.000 f.Kr.
Knoglen er blevet tilskrevet menneskearten Homo heidelbergensis.
Det første beskrevne fund af denne type var en underkæbe og blev gjort i 1907 i landsbyen Mauer ved Heidelberg – deraf kommer navnet.
Disse fund er nogle af de første beviser for menneskets tilstedeværelse i Europa.
Dog er fund af stenredskaber gjort i Pakefield, Suffolk der er dateret endnu ældre til omkring år 700.000 f.Kr.
Tidmæssigt falder de i Cromer-mellemistiden, hvor det i Nordeuropa har været så varmt som i Sydeuropa i dag.

De første anatomisk moderne mennesker ankommer til Europa omkring år 46.000 f.Kr. og har cirka 5.000 år senere koloniseret hele kontinentet. 
Før dette har neandertalerene befolket Europa.
De franske fund af det anatomisk moderne meneske kaldes også Cro-Magnon-mennesket efter fund gjort i 1968 ved Cro-Magnon i det sydvestlige Frankrig. 

Hos det moderne menneske findes fiskekroge af ben, nåle, harpuner, buer og pile.
Begravelser har fundet sted og nogle grave er dateret som 30.000 til 25.000 år gamle. Det ældste tegn på religiøs aktivitet er fundet Løvemennesket fra Stadel, der er omkring 40.000 år gammelt.
Skulpturer og smykker er konstrueret, f.eks. Venus fra Willendorf og Venus fra Galgenberg.
Hulemalerier ses også med de berømte hulemalerier fra Lascaux dateret som 17.000 år gamle.

Efter at landbruget er udviklet i det sydvestlige Asien spreder det sig i adskillige årtusinder gennem Europa: Afgrøder ses først 7000-6000 f.Kr. i det sydøstlige Europa, fortsætter nordvest på og når Danmark efter år 3800 f.kr.

Væsentlige begivenheder 
Nogle af de væsentligste begivenheder og årstal i Europas historie

 Romerriget, 27 f.Kr. - 476 e.Kr. (Østromerske rige til 1453 e.Kr.)
 Karl den Store, Frankernes konge 768 – 814 e.Kr., Romersk kejser 800 - 814 e.Kr.
 Det tysk-romerske Rige, 800 eller 962 – 1806
 Hundredårskrigen, 1337 - 1453
 Reformationen, 1517 og frem
 Trediveårskrigen, 1618 - 1648
 Napoleon, 1799 - 1814
 1. verdenskrig, 1914 - 1918
 2. verdenskrig, 1939 - 1945
 24. februar 2022 Ukraine overfaldes af Rusland

Noter

Referencer
Brisingernes smykke

Brisingegammen eller brisingamen er i Nordisk mytologi Frejas dyrebare smykke. Det blev smedet af fire dværge (Alfrigg, Berling, Dvalin og Grerr) kaldet "brisingerne" .  Freja ville købe smykket, men dværgene ville ikke have penge som betaling. I stedet skulle Freja ligge en nat med hver af dem.

Man ved ikke hvad navnet betyder etymologisk. Endelsen "men" antyder at det drejer sig om et halssmykke frem for et bælte. Der omtales noget lignende i Beovulfkvadet. Brisingr er et sjældent forekommende ord for ild. Modergudinder har haft halssmykker siden oldtiden. Der er fundet statuetter med halskæder i middelhavsområdet tilbage til 3000 f. Kr. og små kvindeskikkelser med halssmykker er kendt fra bronzealderen i Danmark.

þrymskviða.

 Reið varð þa Freyia
 oc fnasaþi,
 allr ása salr
 vndir bifðiz,
 sta/cc þat iþ micla
 men Brisinga
 Mic veiztv verþa
 vergiarnasta,
 ef ec ek meþ þer
 i iotvnheima.

Her en en oversættelse til norsk

 Frøya raste,
 fnyste av sinne,
 salen skaket
 og skalv under henne,
 av spratt det breie
 Brisingesmykket:
 "Gal etter mannfolk
 måtte jeg være
 om jeg dro med deg
 til jotunheimen."

og en omtrentlig ordret oversættelse til dansk

 Rasende var da Freyia
 og fnyste,
 hele ása-salen
 under [hende] bævede,
 sådan at det fik store
 skader Brising[amen]
 mig vidste at være
 mandegal,
 hvis agede jeg med dig
 til Jotunheim.

(at age: at køre i vogn)

 Hrægl ond hringas, heals-beaga mæst
 þara þe ic on foldan gefrægen hæbbe,
 Nænigne ic under swegle Selran hyrde
 Hord-maððum hæleþa syþðan Hama ætwæg
 to þære byrthan byrig BROSINGA MENE
Beowulf 1195-1199

 Harnisk og ringe, blandt halssmykker det smykkeste
 jeg nogen tid har hørt nævne på jord.
 Aldrig under himlen har jeg hørt om et bedre
 helteklenodie, siden Hama bortførte
 Brisingemen til den mægtige borg

Andreas Haarders oversættelse

Artefakter i nordisk mytologi
Midgård

Midgård kan referere til flere ting:
Midgård (nordisk mytologi) – Meneskernes verden i nordisk mytologi
Midgard (Tolkien) – Det fiktive kontinent som blandt andet handlingerne i Ringenes Herre-bøgerne foregår på
Rudyard Kipling

Joseph Rudyard Kipling (født 30. december 1865 i Bombay i Indien, død 18. januar 1936 i London) var en engelsk forfatter og digter. 

Kipling er bedst kendt i Danmark for sin børnebog Junglebogen. Hans bog Stalky & Co, 1899 (da. 1903: Stilk & Co) beskriver livet på en engelsk kostskole set fra en drengs synspunkt. 

I den engelsksprogede verden er hans børnebøger også højt værdsat, og han er mindst lige så værdsat for sin poesi og sine mere intellektuelle bogværker. De største værker er "Gunga Din", "If—", Kim 1901 (da. 1905) og "The White Man's Burden".

Han var kendt for at forsvare britisk imperalisme, der beskyttede kolonilandene imod deres egne borgerkrige og korruption. Da den vestlige verden var teknologisk og økonomisk overlegen, var den moralsk forpligtet til at hjælpe andre lande. Han udtrykte det i begrebet "Den hvide mands byrde". 

Kipling mente, at man kunne møde den "tusinde mand eller kvinde" på gaden, for aldrig mere at have chancen for at møde dem, selv om de ville være den rette for en.

Han er forfatter til Mandalay-digtet, som er oversat og gjort kendt på dansk af 
Mogens Wieth og Four Jacks.

Udmærkelser 
I 1907 fik Rudyard Kipling nobelprisen i litteratur.

Han blev udnævnt D.Litt. på Durham og Oxford Universiteterne i 1907, Cambridge Universitetet i 1908, Edinburgh Universitet i 1920 og på Paris og Strasbourg Universiteterne i 1921. Han fik en æres Ph.D. ved Athen Universitetet i 1924.

Han har fået opkaldt en by i Canada efter sig: Town of Kipling. I Søborg i Gladsaxe kommune ligger Kiplings Alle.

Noter

Eksterne henvisninger 
 

 Rudyard Kipling på Nobelprize.org 
 Rudyard Kipling på Poets.org 

Romanforfattere fra England
Børnebogsforfattere fra Storbritannien
Nobelprismodtagere i litteratur
Frimurere fra Storbritannien
Nobelprismodtagere fra Storbritannien
Romanforfattere fra Storbritannien
Digtere fra England
Digtere fra Storbritannien
Briter i 1800-tallet
Briter i 1900-tallet
Helge (sagnkonge)

Helge er navnet på en dansk sagnkonge, der regerede i Lejre i 6. århundrede. Han var søn af Halvdan og bror til Roar og dermed en del af Skjoldungerne. Han var far til Rolf Krake. Han nævnes i Bjarkarímur, Lejrekrøniken, Gesta Danorum, Rolf Krakes Saga, Ynglingesagaen samt Beovulfkvadet.

Ifølge de nordiske sagn blev en mand ved navn Helge konge efter at have dræbt Angantyr og hans ni brødre på Samsø. Dette skete sandsynligvis år 728 og kan derfor ikke være den samme Helge.

Tilsyneladende er der en vis forbindelse mellem folkevandringer i Europa i det 5. årh. og sagnkongerne i Lejre. Flere af personerne i lejresagnenes kongerække synes at have deres baggrund i hærledere og konger fra flere af de vandrende folkeslag på det europæiske kontinent. Således er Rodulf (Rolf) konge over herulerne, mens de boede ved Donau, og Fravita (Frode) er navnet på en gotisk konge/hærfører, mens Halfdan, Roar og Helge er fordanskninger af navne på hunniske hærførere.

Almindeligvis afvises lejrekongerne som historiske personer, men der er også blevet argumenteret for, at flere af disse skikkelser rent faktisk har været konger i Danmark.

Noter

Se også
Den forhistoriske danske kongerække

Skjoldungerne
Nordiske folkesagnkonger
Tomahawk-krydsermissil

Tomahawk-krydsermissilet, BGM-109 Tomahawk el. Tomahawk Land Attack Missile (TLAM) er udviklet af General Dynamics i 1970'erne som et langtrækkende havbaseret krydsermissil til offensive formål med kapacitet til at kunne fremføre kernevåben. Missilet har en rækkevidde på op til 2.500 km, og det anvender GPS til at nå sit mål. Tomahawkmissiler affyres fra skibe, ubåde eller fly.

Produktionen foregik oprindeligt hos General Dynamics, hvorfra den overtaget af McDonnell Douglas, der i 1992–1994 var den eneste leverandør af Tomahawk missiler. I 1994 overtog Hughes Electronics kontrakten og blev herefter eneste leverandør af missilet. Hughes blev senere overtaget af Raytheon, der i dag er producenten.

Siden den oprindelige udvikling af krydsermissilet har der været produceret flere forskellige varianter beregnet til flere kategorier af sprænghoveder. Navigationssystemerne gennemgik samtidig en revolutionerende udvikling fra de første typer, der var baseret på indkodning af landkort kombineret med landskabsgenkendelse til GPS-systemernes udvikling fra omkring 1993. De nyeste udgaver af Tomahawk er forsynet med kameraer, der i forbindelse med GPS-systemerne gør det muligt at omprogrammere missilet undervejs

Tomahawk-krydsermissilet har en længde på mellem 5,6 og 6,3 m, et vingespand på 2,7 m, og det har kapacitet til at fremføre et sprænghoved på 450 kg med en marchhastighed på omkring 880 km/t over en afstand på op til 2.500 km. I de neddroslede udgaver er rækkevidden omkring 1.100 km. Det koster cirka 10 millioner kr. stykket.

Reflist

Eksterne henvisninger 

 Beskrivelse på deagel.com 
 Officiel website fra Tomahawk-producenten Raytheon .
 BGM-109 Tomahawk – en beskrivelse fra GlobalSecurity.org.

Missiler
BLU-82

BLU-82 er navnet på en amerikansk 6.800 kilogram (15.000 lbs) bombe der anvendes til en lang række formål. Bomben kastes fra stor højde fra en C-130 Hercules. Bomben eksploderer ca. 1 m over jorden for ikke at skabe et stort krater.

BLU-82 går under øgenavnet "Daisy Cutter" og den blev anvendt første gang 23. marts 1970 i Vietnam. Formålet med en så voldsom eksplosion tæt på jordoverfladen er at få ryddet al vegetation væk, så man f.eks. kan etablere en helikopterlandingsplads. Bomben rydder et skovområde på knap 100 m i diameter.

Femten af disse bomber blev anvendt under Golfkrigen i 1991 primært til at fjerne minefelter, men også for at opnå en psykologisk virkning på de irakiske soldater. Mindst fire blev kastet i Afghanistan mod Al-Qaeda tunneler og huler.

Se også 
Massive Ordnance Air Blast bomb

Bomber
Termobariske våben
Våben fra USA
GBU-28 Penetrator

GBU-28 Penetrator er en 2.500 kilogram præcisionsbombe der styres mod målet ved hjælp af laser. Selve bomben er lavet af et kanonløb på 2.320 kg der er påmonteret halefinner og en næse med den nødvendige teknik til laserstyring (et opgraderingssæt (GBU-27 LGB kit) til at gøre 'dumme' bomber styrbare). GBU-28 indeholder 315 kg højeksplosiver, er 14,5 tommer i diameter og næsten 19 fod lang. Bomben kastes fra kampfly som F-15E Strike Eagle. Bomben tilhører gruppen EPW (Earth Penetrating Weapons), og er udstyret med et hårdt "hoved", som er designet til at gennembryde betonbygninger som underjordiske bunkere. Våbnet blev udviklet under Golfkrigen i 1991 med ovenstående formål for øje. 

Samme bombe, men med GPS-styring er produceret under betegnelsen GBU-37.

Se også 
 Bombe

Bomber
Massive Ordnance Air Blast bomb

Massive Ordnance Air Blast bomb (forkortet MOAB) også kaldet GBU-43/B er en 10.750 kilogram konventionel bombe. Bomben som også kaldes "alle bombers mor" (Mother Of All Bombs) er efterfølger til "Daisy Cutter"-bomben, som blev brugt i Vietnam og Afghanistan. GBU-43/B er med en estimeret sprængkraft på 11 TNT-ækvivalent den kraftigste konventionelle bombe i historien. (Rusland har dog testet en termobarisk bombe med tilnavnet Father of All Bombs, der hævdes at være fire gange så kraftig.)

Bomben er præcisionsstyret (GBU), men dens specifikke navigationssystem er ukendt. Bomben er designet til at blive leveret af fly af typen C-130 Hercules. Udviklingen af bomben blev påbegyndt i 2002 og den blev testet for første gang i marts 2003 på Eglin Air Force Base i Florida.

Bomben er kun blevet anvendt én gang i kamp. Det skete 13. april 2017 klokken 19.32 lokal tid i det østlige Afghanistan i Nangarhar-provinsen. Målet var et område fyldt med tunneller og huler, hvor medlemmer af Islamisk Stat skjuler sig.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 AFRL GBU-43/B MOAB—Designation Systems
 Massive Ordnance Air Blast bomb Test Video

Bomber
Våben fra USA
7. maj

7. maj er dag 127 i året i den gregorianske kalender (dag 128 i skudår). Der er 238 dage tilbage af året.

Flavias dag. Flavia var en smuk romersk pige, som led martyrdøden under kejser Domitians kristenforfølgelser.

Dagen er én af de uheldige i Tycho Brahes kalender, og derfor forbød bondepraktikaen åreladning på denne dag.

07. maj
10. maj

10. maj er dag 130 i året i den gregorianske kalender (dag 131 i skudår). Der er 235 dage tilbage af året.

Gordianus dag. Han var i tjeneste hos kejser Julian, hvor han tvang kristne til afgudsdyrkelse. Han blev imidlertid selv omvendt og led martyrdøden.

Dage i maj
11. maj

11. maj er dag 131 i året i den gregorianske kalender (dag 132 i skudår). Der er 234 dage tilbage af året.

Mamertus dag. Han var biskop i Vienne og indførte tre bededage før Kristi Himmelfartsdag. Han blev martyrdræbt i Sydfrankrig i år 477.

Dage i maj
12. maj

12. maj er dag 132 i året i den gregorianske kalender (dag 133 i skudår). Der er 233 dage tilbage af året.

Pancratius' dag. En gudfrygtig frygier, som led martyrdøden under kejser Diocletian i 307.

Dage i maj
13. maj

13. maj er dag 133 i året i den gregorianske kalender (dag 134 i skudår). Der er 232 dage tilbage af året.

Ingenuus dag. Efter en romersk kriger, der blev kristen og derfor dødsdømt af kejser Decius.

Dage i maj
25. juni

25. juni er dag 176 i året i den gregorianske kalender (dag 177 i skudår). Der er 189 dage tilbage af året.

Prospers dag. Én af det fjerde århundredes kirkefædre.

Dage i juni
27. maj

27. maj er dag 147 i året i den gregorianske kalender (dag 148 i skudår). Der er 218 dage tilbage af året.

Lucians dag. En from kristen, som blev forfulgt og led martyrdøden ved Sortehavet i byen Tomi omkring år 200.

Dage i maj
29. maj

29. maj er dag 149 i året i den gregorianske kalender (dag 150 i skudår). Der er 216 dage tilbage af året.

 Maximinus dag. Han var biskop i Trier til 350. På en rejse til Rom blev hans æsel ædt af en bjørn. Han lagde derpå sadlen på bjørnen, som villigt bar ham resten af vejen, beretter sagnet.

 FN's Internationale dag for fredsbevarende personel.

Dage i maj
Loge

En loge er et mindre aflukke med brystning og evt. vindue ud til scenen. Fx i et teater, en koncertsal, en stadion, en ridebane og en kirke som Christians Kirke.

I et logeteater gælder det også om at blive set. Der er fyrsteloger og kongeloger i alle større teatre og koncertsale.

Betegnelsen loge bruges også om mødestedet for et broderskab og sammenslutningen.

Se også 
 Frimureri
 Pulpitur

Bygningsdele
Kirkearkitektur
BNC-stik

BNC-stik  (BNC er akronym af Bayonet Neill–Concelman) er et elektrisk stik, som anvendes til radiofrekvenssignaler mindre end ca. 4 GHz og for spændinger mindre end 500V. Data for stikket varierer med fabrikant og med frekvensen.

Patentet på BNC-stikket blev ansøgt i 1945 og det blev bevilget i 1951.

Kendte men forkerte benævnelser
BNC er ikke akronym for British Naval Connector og heller ikke Bayonet Nut Connector. I fagligt slang blandt elektronikfolk kaldes stikket også forkert Bette N-Connector, da N-stikkets indre har samme dimensioner som BNC-stik.

Anvendelser
BNC-stik med 50 ohm er meget anvendt til testudstyr og måleinstrumenter. Grunden er at BNC-stik er let at forbinde og afbryde - bajonetfatningen med fjeder, gør dette let og giver en stabil elektrisk forbindelse.

BNC bruges bl.a. til datanettet cheapernet 10Base2-stikforbindelser.

Stikkene monteres på koaksialkabel og er anvendelige til frekvenser langt op i UHF-området - og afhængig af fabrikant lidt af SHF. Da koaksialkabler findes i forskellige tykkelser og med forskellige impedanser (50 ohm (mest udbredt), 75 ohm og 93 ohm (sjældent)), laves BNC-stikkene i flere forskellige udgaver, der passer til disse. Selve stikkene passer sammen, så man skal selv sørge for at man ikke bruger kabler med forkert impedans, da det kan give refleksioner.

BNC-stik laver elektrisk forbindelsesstøj ved vibration.

(BNC-stik findes også i en udgave med omløber gevind kaldet TNC-stik Threaded Neill-Concelman, som er designet til at være vibrationsimmun.)

Se også
elektrisk stik

Referencer

Radiofrekvensstik
1. juni

1. juni er dag 152 i året i den gregorianske kalender (dag 153 i skudår). Der er 213 dage tilbage af året.

 Nikomedes dag. Han skal have været en romersk kristen soldat, der blev pisket til døde.
 FN's Internationale dag for verdens børn.

01. juni
4. juni

4. juni er dag 155 i året i den gregorianske kalender (dag 156 i skudår). Der er 210 dage tilbage af året.

 Dagens navn Opatus, opkaldt efter en kristen martyr fra ca. 350. Dagen kaldes også Sakramentsdag.
 Det er nationaldag i Tonga.
 FN's Internationale dag for børn som er blevet ofre for aggression og mishandling.
 Markeringsdag for Estlands nationalflag, sini-must-valge

04. juni
Poul Bundgaard

Poul Arne Bundgaard (født 27. oktober 1922 i Hellerup, død 3. juni 1998 i Gentofte) var en dansk skuespiller og sanger. Gift med kgl. solodanserinde Kirsten Bundgaard.

Poul Bundgaard var aktiv både på teatret og i spillefilm. Bundgaard debuterede i 1947 på Nørrebros Teater. 1958-73 var han operasanger ved Det Kongelige Teater, fra 1969 tillige skuespiller samme sted. Filmrollen som tøffelhelten Kjeld Jensen i Olsen-banden-filmene var hans vel nok mest kendte rolle. Den nervøse Kjeld er gift med den lettere feministiske og virkelighedsfjerne Yvonne, der som filmene skrider frem dominerer ham mere og mere. Sammen har Yvonne og Kjeld i øvrigt den lidt sløve og langhårede søn Børge.
Den nervøse Kjelds bidrag til alle Egons (Ove Sprogøe) geniale kup omfatter blandt andet at lægge hus til Olsen-Bandens planlægninger, samt at bære diverse remedier i sin uundværlige jordemodertaske. Af og til får han nok af Egons grovheder og får sagt Egon og Benny et par sandheder. I en enkelt af filmene stikker han ovenikøbet Egon en lussing, da denne bliver for uforskammet.

Bundgaard medvirkede i alt i 67 film, hvoraf kan nævnes Slå først, Frede (1965), som han fik en Bodil for (bedste birolle), Martha (1967), Mig og Mafiaen (1973), Onkel Joakims hemmelighed (1967), Sønnen fra Vingården (1975) og Hærværk (1977), som han også fik en Bodil for bedste birolle.

Poul Bundgaard var også sanger, hvilket man kunne erfare i bl.a. Emil Reesens Farinelli, på tv, og på en hel række af pladeindspilninger i den "lette" genre. Så sent som i 1996 indsang han Bella Notte på en Walt Disney-CD. Han lagde også stemme til opfinderen Maurice, Belles far, i Skønheden og Udyret.

Poul Bundgaard døde af nyresvigt i 1998, 75 år gammel, midt under optagelserne til den absolut sidste Olsen-banden-film – Olsen-bandens sidste stik. Tommy Kenter sprang til og overtog rollen som Kjeld med Kurt Ravn som Kjelds stemme. Poul Bundgaard blev begravet på Mariebjerg Kirkegård i Gentofte. Han var frimurer.

Filmografi

Bøger om Poul Bundgaard 
 Poul Bundgaard: Livet er skønt (1988)
 Poul Bundgaard: Til mine børnebørn – bedstefar fortæller (1997)
 Centa Clemmensen: Kære Poul (1998)
 Jacob Wendt Jensen: Meget mere end Kjeld fra Olsenbanden – en biografi om Poul Bundgaard (2022),

Lydbog indlæst af Poul Bundgaard 
 Poul Bundgaard: Livet er skønt (1989)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 
 
 Om Poul Bundgaard 

Skuespillere fra Danmark
Sangere fra Danmark
Bodilprisen for bedste mandlige birolle
Frimurere fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Selvbiografer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modstandsfolk fra Danmark
Personer fra Hellerup
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere i 1900-tallet
Personer døde af nyresvigt
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1965
5. juni

5. juni er dag 156 i året i den gregorianske kalender (dag 157 i skudår). Der er 209 dage tilbage af året.

 Dagen har to navne. Dagens navn er således både "kong Hans' fødselsdag" og "Bonifacius". Bonifacius var en engelsk munk, der i 755 blev dræbt af de vilde frisere, da han sammen med 50 andre præster ville omvende de barske kystboere.

 Det er officiel dansk flagdag til minde om den første grundlov fra 1849. Dansk "nationaldag" (grundlovsdag). Det er nationaldag i Seychellerne.

 Dagen har været "Fars dag" siden 1910.

 FN's internationale Verdens miljødag.

05. juni
8. juni

8. juni er dag 159 i året i den gregorianske kalender (dag 160 i skudår). Der er 206 dage tilbage af året.

Medardus' dag. En biskop i Saint-Quentin og senere i Tournai, som forærede al sin ejendom bort. Han døde i 545.

Det er Verdenshavenes dag.

08. juni
9. juni

9. juni er dag 160 i året i den gregorianske kalender (dag 161 i skudår). Der er 205 dage tilbage af året.

 Primus' dag. Primus blev sammen med sin bror Felicianus martyr under kejser Diocletians kristenforfølgelser.
 Ålands selvstyredag.

09. juni
1. august

1. august er dag 213 i året i den gregorianske kalender (dag 214 i skudår). Der er 152 dage tilbage af året.

Peters fængselsdag, opkaldt efter en beretning fra Apostlenes Gerninger, der fortæller om Peter, der efter at være fængslet i Jerusalem, bliver befriet af en engel, og hans lænker findes opbevaret som relikvier i flere kirker.

01. august
1. december

1. december er dag 335 i året i den gregorianske kalender (dag 336 i skudår). Der er 30 dage tilbage af året.

Dagens navn er Arnold.
 Den årlige internationale AIDS-dag, der er anerkendt af blandt andet FN.
 Friheds- og demokratidagen, national helligdag i Tchad

01. december
1. juli

1. juli er dag 182 i året i den gregorianske kalender (dag 183 i skudår). Der er 183 dage tilbage af året.
Navnedag: Theobaldus efter Sankt Theobald.

01. juli
1. november

1. november er dag 305 i året i den gregorianske kalender (dag 306 i skudår). Der er efter denne dag 60 dage tilbage af året.

Sankt Niels's helgendag (lokal helgen i Århus kendt for Sankt Nielses kilde).

1. november er allehelgensdag i den katolske kirke. I den danske folkekirke falder allehelgensdag i stedet på den første søndag i november, hvilket kun en gang imellem er 1. november.

01. november
1. oktober

1. oktober er dag 274 i året i den gregorianske kalender (dag 275 i skudår). Der er 91 dage tilbage af året.

 Remigius dag. Remigius (cirka 438-533) bliver biskop i Reims som 22-årig og er Frankrigs skytshelgen. Han dør 96 år gammel i 533.
 FN's Internationale dag for ældre.
 Den Internationale Vegetardag.

 2015 - Ole Feldbæk, dansk historiker og professor (født 1936).

01. oktober
1. september

1. september er dag 244 i året i den gregorianske kalender (dag 245 i skudår). Der er 121 dage tilbage af året.

Ægidius dag. Ægidius er født i Grækenland, men slår sig ned som eremit i Provence. Han lever af mælken fra en hind, der kommer og besøger ham. Han bygger klosteret Saint-Gilles ved sin hule i skoven og lever der som abbed til sin død i 720. Han regnes for en af nødhjælperne og er berømt for at kunne hjælpe lamme, kræftsyge samt ammende mødre.

01. september
14. juni

14. juni er dag 165 i året i den gregorianske kalender (dag 166 i skudår). Der er 200 dage tilbage af året.

Rufinus dag. Der findes ingen sikre beretninger om ham.

Dagen er den internationale bloddonordag – holdes på Karl Landsteiners fødselsdag – han fik nobelprisen for sit arbejde med blodtyper.

Det er USA's flagdag.

Dage i juni
17. juni

17. juni er dag 168 i året i den gregorianske kalender (dag 169 i skudår). Der er 197 dage tilbage af året.

 Dagens navn er Budolf eller Botholphus, opkaldt efter en benediktinermunk, der grundlagde et kloster i Lincolnshire sidst i 600-årene. Et gammelt nordisk folkemundheld siger, at "regn på Budolfs dag, giver en høst, som er bedre end kongens guld."

 Det er Islands Nationaldag.

 FN's internationale Verdensdag til bekæmpelse af tørke og ørkenspredning.

Dage i juni
18. juni

18. juni er dag 169 i året i den gregorianske kalender (dag 170 i skudår). Der er 196 dage tilbage af året.

Leontius dag. En from munk, der helbredte og omvendte kejser Vespasians tribun, Hypatius, der var sendt ud for at straffe kristne.

Dage i juni
18. april

Se også 18. April (dokumentarfilm)

18. april er dag 108 i året i den gregorianske kalender (dag 109 i skudår). Der er 257 dage tilbage af året.

Dagen er opkaldt efter Eleutherius, der i 200-tallet menes at have været biskop i det senere Jugoslavien. Han led martyrdøden under en rejse til Illyrien.
Dagen er en af de uheldige i Tycho Brahes kalender.

Dage i april
18. august

18. august er dag 230 i året i den gregorianske kalender (dag 231 i skudår). Der er 135 dage tilbage af året.

Agapetus dag. En 14-årig from romerdreng, som blev brændt på bålet, da løverne i Circus ikke ville dræbe ham omkring år 200.

Dage i august
18. september

18. september er dag 261 i året i den gregorianske kalender (dag 262 i skudår). Der er 104 dage tilbage af året.

Titus dag, men det er usikker, hvilken Titus, da der findes flere helgener med navnet Titus, men det anses for mest sandsynligt, at det er den Titus, der ledsagede Paulus på flere af hans missionsrejser, og som senere blev udnævnt til biskop. 

Dagen er en af de uheldige i Tycho Brahes kalender.

Dage i september
18. november

18. november er dag 322 i året i den gregorianske kalender (dag 323 i skudår). Der er 43 dage tilbage af året.

Dagen er en af de uheldige i Tycho Brahes kalender.

Republikken Letlands proklamationsdag.

Dage i november
18. oktober

18. oktober er dag 291 i året i den gregorianske kalender (dag 292 i skudår). Der er 74 dage tilbage af året.

Lukas dag, opkaldt efter evangelisten Lukas, der fra omkring år 50 fulgtes med apostlen Paulus på hans rejser.

Dage i oktober
Finlands flag

Finlands flag er nationalflaget i Finland. Det er et nordisk korsflag med et blåt kors på hvid baggrund. 

Farverne i flag er følgende:

PMS-farvesystemet:

Blå 294C, Rød 186C, Gul 123C
 

CMYK-farvesystemet:

Blå C 100 %, M 56 %, Y 0 %, K 18,5 %

Rød C 0 %, M 91 %, Y 76 %, K 6 %

Gul C 0 %, M 30,5 %, Y 94 %, K 0 %

Rød og gul bruges i statsflaget, som bærer et våbenskjold i midten. PMS-farverne er vedtaget i cirkulære 827/93.

Respekt for flaget 
Det er ved finsk lov bestemt, at det er forbudt at vise foragt for flaget eller at anvende det på en ikke respektfuld måde. Det er ikke tilladt at fjerne et flag fra dets flagstang uden ejerens samtykke. Enhver, der bryder disse regler, vil kunne retsforfølges for udvist disrespekt for flaget.

Se også 
 Nationalflag
 Nordens flag

Henvisninger 

Flag
Flag fra Europa
Nordiske korsflag
Nationale flag