alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Хубавене

Хубавѐне е село в Северозападна България. То се намира в община Роман, област Враца. До 1879 година името на селото е Хуйовене.

География 
Селото е разположено на около 1 km от десния бряг на река Малък Искър. На 5 km е от общинския център Роман. Теренът е полубалкански с пресечени хълмисти места. Селото се намира в котловина, заобиколено от много хълмове. Релефът е каменист, почти пясъчен. Надморската височина е около 200 – 500 m. По високите места почвите са кафяви, а край реката алувиално-ливадни и главно сиви горски. В районе има много изворни кладенци (Млечанковец, Йончовец, Дедовец, Бука и др.), малки рекички, потоци. При продължителни суши някои от тях пресъхват. Селото се водоснабдява от местността „Езерото“ и от Искъра, а в миналото, поради недостиг, и от подземни води.

Повечето земи край селото са ливади и гори – предимно широколистни (бук и дъб), а по бреговете на реката са засадени канадски тополи. Пасищата са предимно за дребен рогат добитък. В миналото животновъдството е бил основен отрасъл.

История 
Първото селище е било на 2 km от град Роман в близост до Батулската река и се е наричало Качичка. В тези местности има открити останки от воденици, ковачници, свидетелстващи за поминъка на селото. Казвало се е Ковене заради отглеждането на пчели и Бубовене заради копринените буби, които се изнасяли и до съседна Гърция.

На 3 април 1951 година, по време на колективизацията, жителите на селото организирано връщат добитъка си, иззет предишната година в Трудово кооперативно земеделско стопанство. След намесата на изпратени от Враца милиционери животните са върнати, трима души са осъдени на 10 години затвор, а смятания за главен подбудител Цоло Диков – на 15 години.

Традиции 
Ежегодно през първата събота от месец декември, в селото се стичат млади семейства от цялата община да празнуват „Денят на християнското семейство“. Селото има танцов състав, спечелил награди и национални признания от състезанията „Балкан фест“ и „Европейската асоциация на фолклорните фестивали“. През 2015 година, ФТС „Хубавенка“ при НЧ „Светлина“ взе участие и в Европейския шампионат по фолклор, взимайки среброто в крайното класиране. След това съставът участва и в Световния шампионат, където се класират на 7 място.

Бележки 

Села в област Враца
Населени места в община Роман
Ботево

Името Ботево носят пет български села и една жп спирка:

 Ботево (област Варна)
 Ботево (област Видин)
 Ботево (област Враца)
 Ботево (област Монтана)
 Ботево (област Ямбол)
 Ботево (Украйна)
 жп спирка Ботево (област Добрич)

Вижте също 
 Ботев (пояснение)
 село Горно Ботево, област Стара Загора
 село Долно Ботево, област Хасково
 село Ново Ботево, област Добрич
Бързина (село)

Бъ̀рзина е село в Северозападна България. То се намира в община Хайредин, област Враца.

География 
Граничи със селата Рогозен, Манастирище и Ботево, всичките към община Хайредин. Близо до селото тече река Бързица, а в долната част се простира язовира на Бързина.

История 
След 1864 г. в селото са настанени значително число черкезки семейства, бежанци от Кавказ. Поради това преди Освобождението селото носи името Бързински черкези, или Бързински соват. Черкезите от селото, притежаващи огнестрелно оръжие, са едни от най-активните участници в гонитбата на Ботевата чета през май 1876 г.

След 1878 г. по силата на Берлинския мирен договор черкезите от селото се изселват, и с указ 161 от 25 юни 1884 г. то се именува Ботьово. През 1956 г. името му е осъвременено на Бързина.

При избухването на Балканската война в 1912 година един човек от Бързина е доброволец в Македоно-одринското опълчение.

През лятото на 1950 година, в разгара на колективизацията, горянска група в селото подпалва снопите по време на вършитба.

Редовни събития 
В края на юли или началото на август е Събора (сбора)/ на селото.

Източници

Външни препратки 
 С. Бързина -карта на guide-bulgaria

Села в област Враца
Населени места в община Хайредин
Михайлово

Михайлово може да се отнася за:

 село Михайлово, област Враца, България.
 село Михайлово, област Стара Загора, България.
 квартал Михайлово на град Банкя, България.

 Михалово, на гръцки Михалици, село в Дем Хърсово, Ном Кукуш, Гърция.
Рогозен

Ро̀гозен е село в Северозападна България. То се намира в община Хайредин, област Враца.

История 
Относно произхода на името на селото въпросът е спорен, според едни източници то идва от факта, че по местата, където е разположено днешното село са живели в миналото много рогачи, а според други източници древните хора, населявали селото, са произвеждали много рогозки, използвани в миналото – „От летописите на селото“.

На изборите през 1949 година, след забраната на опозицията и в разгара на колективизацията, в селото гласуват по-малко от половината избиратели.

Културни и природни забележителности 
В Рогозен е открито най-голямото тракийско съкровище на територията на България: Рогозенското. Изложено е в Националния исторически музей.

В селото има кметство, читалище „Просвета“, начално училище „Кирил и Методий“, детска градина, библиотека, киносалон, младежки клуб, клуб на пенсионера, пет хранителни магазина, детски кът, четири питейни заведения, парк. По време на управлението на комунистическата партия в центъра на селото е изграден много голям и хубав площад с грандиозен за размерите на селото паметник на участници в РЕМС. В селото има построени две чешми за питейна изворна вода, която е много хубава.

Редовни събития 
Съборът е третата неделя на юни.

Личности 
 Лейтенант Младен Калеев (1915 – 1952), български граничар
 Илия Беширов (1936 – 2007), български художник, роден в Рогозен
 Любомир Павлов (р. 1931), български политик

Други 
Бивша конна база и селскостопанско летище. Някога там се е намирал и най-големият свинекомплекс на Балканския полуостров. Два язовира.

Библиография 
 Илиана Ненчева. Тракийското съкровище от Рогозен. С., БАН, 1988.

Външни препратки 
 Маргарита Тачева за Рогозенското съкровище в сп. „Археология“, 1987 г. 
  Карта на с. Рогозен и региона

Села в област Враца
Населени места в община Хайредин
Хелън Филдинг

Хелън Елизабет Филдинг () е английска сценаристка и писателка на бестселъри в жанра чиклит.

Биография 
Родена е на 19 февруари 1958 г. в Морли, Западен Йоркшър, Англия.

В продължение на години работи като вестникарски и телевизионен журналист, пътувайки често в Африка, Индия и Централна Америка.

Хелън Филдинг живее в Лондон и Лос Анджелис.

Произведения

Самостоятелни романи 
 Cause Celeb (1994)
 Olivia Joules and The Overactive Imagination (2003)Оливия Джаулс и развинтеното въображение, изд.: ИК „Обсидиан“, София (2004), прев. Савина Манолова

Серия „Бриджит Джоунс“ (Bridget Jones) 
 Bridget Jones's Diary (1996)Дневникът на Бриджет Джоунс, изд.: ИК „Колибри“, София (2003, 2014), „Хеликон“ (2019), прев. Савина Манолова
 The Edge of Reason (1999)Бриджет Джоунс на ръба на разума, изд.: ИК „Колибри“, София (2014), прев. Савина Манолова
 Mad About the Boy (2013)Бриджет Джоунс луда по онова момче, изд.: ИК „Колибри“, София (2014), прев. Надя Баева
 Bridget Jones's Baby (2016)Бриджет Джоунс: Бебе на хоризонта, изд.: ИК „Колибри“, София (2016), прев. Надя Баева

Сборници 
 Ox-Tales:Air (2009) – с Диран Адебайо, Берил Бейнбридж, А. Л. Кенеди, Алегзандър Маккол Смит, Д. Б. С. Пиер, Викрам Сет, Камила Шамси, Хелън Симпсън и Луиз Уелш

Документалистика 
 Bridget Jones's Guide to Life (2001)

Екранизации 
 2001 Дневникът на Бриджит Джоунс
 2004 Бриджит Джоунс: На ръба на разума
 2016 Бриджит Джоунс: Бебе на хоризонта

Източници 

  Биография и библиография във „Fantasticfiction“
  Биография и библиография в „Goodreads“

Външни препратки 
 
  Писателката за третия си роман в „Мирър“, 31.10.2013 г.
 

Писателки
Английски автори на любовни романи
Английски хумористи
Английски сценаристи
Западен Йоркшър
Балван

Балван е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Лежи на Републикански път I-4 между Севлиево (28 km) и Велико Търново (19 km).

История 
До Освобождението е село с турско население, българската махала на селото е била в настоящото село Ветринци, което до 1944 г. се е наричало „Балван махала“.

При избухването на Балканската война в 1912 година 2 души от Балван са доброволци в Македоно-одринското опълчение.

Поминък 
Има мелница с „производство и продажба на широка гама ръжени и пшенични брашна, без подобрители и консерванти.

През 1948 г. е национализирана валцова мелница „ЕМА“,собственост на забележителния предприемач Станчо Хаджидимитров от гр. Дряново, а след промените е върната на неговите наследници.

Обществени институции 

 Читалище „Нива“,
 Основно училище „Свети Иван Рилски“,
 Целодневна детска градина,
 Дом за стари хора, сайт milostiv.org/411
 Църква „Св. Иван Рилски“. През 1913 година храмът претърпява сериозни щети от горнооряховското земетресение, след което с дарения и труд на жителите на селото е съграден и изрисуван отново. Църквата се намира на центъра на селото. През 2018 се отбелязаха 135 години от построяването и освещаването на църквата. Строителството на църквата в Балван започва през 1882 година, а на 19 октомври 1883 година тя вече е завършена и осветена. Тъй като това става в деня на Св. Иван Рилски Чудотворец, храмът е наречен на името на небесния покровител. С разрешение на Св. Велико Търновски Митрополит Климент през 1882 г. се е построил храма в селото в подарения от турчина Мехмед Мехмедоолу двор. През периода 1939 – 1942 г. църквата е изографисана и електрифицирана.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
 Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Родени 
 Минчо Панов – юрист, депутат в VI ВНС (1946 – 1949) г. и виден деятел на БЗНС. Дългогодишен концлагерист в „Куциян“ и „Белене“.
 Нено Неновски – виден български юрист и учен, член на Конституционния съд на Република България (1991 – 1994)
 Стоян Пенчев Шиков – един от създателите на Комитета за опазване на природната среда – днес Министерство на околната среда и водите.
 Лиляна Дичева – български художник, живописец (1928 – 2018).
 Христо Колев Йорданов (1911 – 1995) – анархист, политически затворник и концлагерист, почетен главен радактор на вестник „Свободна Мисъл“.

Вижте също 
 Балванска битка

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Беляковец

Беляковец е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

Транспорт 
От Велико Търново до Беляковец пътува автобусна линия №8, движеща се на интервал от 60 мин. Във Велико Търново №8 се движи по следния маршрут, като спира на всички спирки по пътя: Автогара Запад – бул. „Никола Габровски“ – Централен кооперативен пазар – бул. „България“ – бул. „Беляковско шосе“ (покрай ж.к. „Слънчев дом“) – Гробищен парк Велико Търново – Беляковец. С първи курс от Велико Търново/Беляковец в 06:20/06:50 и последен в 20:20/20:50. Разписанието се отнася за делнични, празнични и почивни дни.

История 
В землището на Беляковец е открит най-ранният град, причислен към късния палеолит. Той се простира на площ от 200 дка, с периоди на разцвет и отлив на население през ледниковата епоха. Множество каменни сечива и фрагменти от пособия с битово предназначение документират дълговечното обитаване на селището. В околните пещери са открити каменни оръжия и оръдия на труда от ранния палеолит.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Културни и природни забележителности 
Карстова местност, мраморизиран варовик с множество пещери в землището. В една от тях преди 1989 година е изграден стоманобетонен бункер, а от друга, намираща се на север в красивата котловина Раковец, извира река.

В землището на Беляковец при археологически разкопки е установено съществуването на селище от късния палеолит.

Редовни събития 
Сбор на Петковден – 27 октомври

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Бижовци

Името Бижовци носят две български села:

 Бижовци, област Велико Търново
 Бижовци, област Габрово
Бойчеви колиби

Бойчеви колиби е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Бележки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Бойчовци

Бойчовци е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Село Бойчовци се намира в планински район.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Бележки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Бочковци

Бочковци е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Бележки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Бояновци

Бояновци е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Бележки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Велчево

Името Велчево носят две български села:

 Велчево, област Велико Търново
 Велчево, област Ловеч
Ветринци

Ветринци е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Селото е разположено живописно на двата бряга на река Янтра, която го разделя на две части – Горна и Долна махала.
Между двете махали има асфалтиран път, а преминаването през реката става по два моста. Старият е сводест от каменна зидария и като историята му не е много добре проучена, но през 19 век е събарян от придошлата река. Новият мост е строен през седемдесетте години на 20 век. Село Ветринци се намира на 18 км западно от В. Търново и е на 2 км от главния път София – Варна. Отстои на почти равни разстояния от София /207 км./ и Варна /240 км./.
Името на английски: Vetrintsi
Транскрипции на английски: Vetrinci, Vetrintzi, Vetrentsi, Vetrentzi
Местоположение: Северен централен район.
Площ на Село Ветринци: 19.542km2 (НСИ)
Телефонен код на Село Ветринци: 06113 от България, 003596113 от чужбина.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
 Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Културни и природни забележителности 
 Антична и средновековна крепост има в местността Магарешки токове на 1.29 км южно по права линия от центъра на селото. Крепостта е изградена на скалист хълм, заобиколена от река Янтра, към която склоновете на възвишението са отвесни. Стената е заложена върху скала, която е изградена от ломен камък, споен с хоросан и смесен със ситни тухлени късчета. Градежът на крепостта следва да се отнесе към 5 – 7 век и вероятно укреплението е било пътна станция на античен път. Като цяло крепостта „Магарешки токове“ с напречни крепостни стени надолу към река Янтра е интересен средновековен обект, сходен със средновековния Търновград и конкретно с неговата цитадела и хълма Царевец.
 Интересна забележителност е криволичещият пролом на р. Янтра с надвиснали скали и вековни широколистни гори. На 100 метра от новия мост спокойното течение на реката е оформило вир с дълбочина 1.5 метра – 2 метра и пясък на брега, който се използва за плаж през летните месеци.

Църква 
Православен храм „Св. Димитрий“ е построен в селото през 1840-а година.

Бележки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Виларе

Виларе (старо - Самсиите) е село в Северна България, община Велико Търново, област Велико Търново. То се намира в подножието на прохода на Републиката, на няколко километра западно от него. Причислява се къмв землището на с. Райковци, към което спадат още 21 махали. Историята на Виларе (Самсиите) е свързана с тази на съседните две махали - Цеперани и Сеймени.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Източници

Външни препратки 
 Белновръшки войводи

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Водолей (село)

Водолей е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Селото се намира на около 25 км северозападно от Велико Търново. В близост до него преминава река Росица. Съседни са селата — Ресен (югоизток), Дичин (запад) и Паскалевец (север).

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Религии 
Православни християни и мюсюлмани

Културни и природни забележителности 
Селото е разположено живописно на висок бряг на 500 метра северно от река Росица, като в подножието му извират няколко чешми.

Редовни събития 
8 ноември-събор, празнуван от десетилетия наред. Преди 1968 г. на тази дата беше църковният празник Св. Димитър. Обичай на този ден е да се събират роднини и познати на печено шилешко месо. Чест за всеки стопанин от селото е да има гости. Денят за ежегодния събор е избран заради името на църквата в селото-„Св. Димитър“. Освен това на този ден стопаните празнуват завършването на земеделската година.

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Войнежа

Войнежа е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Селото се намира в Централна Стара планина, на тридесет километра южно от Велико Търново и четири километра източно от Прохода на Републиката. Исторически в селото са се оформили пет махали:

 Долен Войнеж
 Со̀левска махала
 Среден Войнеж
 Горен Войнеж
 Чаршията

Местности 
Списък на местности в околностите на с. Войнежа.

 Ю̀рта
 Белѝлката
 Дима̀нската орнѝца
 Ю̀лчу Юрт
 Рушѐнека
 Енчов Пря̀слоп
 Мрътвѝцата
 Прѝпека
 Чернѝчката
 Съ̀йна
 Горчивата чешма (Горчивка)
 Равнища̀
 Острѝката
 Чѐнкин дол
 Пачата усойна

История 
По време на Балканската война в 1912 година един човек от селото се включва като доброволец в Македоно-одринското опълчение.

Запазена приписка върху страниците на богослужебна книга от църквата „Св. Пророк Илия“ в с. Войнежа, съхранявана в Териториалния държавен архив в гр. В. Търново дава основание да се направи извод, че жители на селото са взели участие във Велчовата завера през 1835 г.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Религии 
Населението на селото е с традиционно източноправославно вероизповедание.

Културни и природни забележителности 
Храм „Свети Пророк Илия“, построен през 1835 г. На 30 юли 2005 г. е отбелязана 170-годишнината от построяването на храма „Св. Пророк Илия“.

Редовни събития 
Събор на 20 юли, Илинден, храмов празник на селото.

Други 
В близост до село Войнежа се намира родната къща на Филип Тотю в махала Гърците.

Източници

Външни препратки 
 Стара къща в село Войнежа.
 Стар бял дядо иска голо хоро, народна песен; Вариант на текста, записан в с. Войнежа. Архив на Катедра „Българска литература“ при Великотърновски Университет „Св. св. Кирил и Методий“; Литернет.

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Върлинка

Върлинка е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Габровци (област Велико Търново)

Габровци е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Габровци е малко село в близост до гр. Килифарево, намира се на около 4 km вдясно след Килифарево по пътя от Велико Търново за прохода Хаинбоаз. Селото е разположено в дефилето на река Еньовица, която е приток на река Белица. От Габровци може да се стигне до село Димитровци, село Шодековци и махалите Деветаци, Свирците, Долен и Горен Еньовец. Има също коларски път за Трявна. Също оттам минава и стар римски път, който излиза на село Стражата, а оттам за Южна България.

За отбелязване е, че това е единственото село в община В. Търново, което не е водоснабдено.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Културни и природни забележителности 
Празникът на с. Габровци е на 26 октомври (Св. Димитър, Димитровден), когато се провежда сборът на селото.

Населението се събира основно на 14 февруари (Трифон Зарезан). Също така в с. Габровци се е празнувал и църковният празник Томина неделя, който се пада на първата неделя след Великден.

Флора и фауна 
Благодарение на географското си разположение, както и липсата на човешка дейност в последните 30 – 40 години, околностите на с. Габровци са обрасли с отчасти непроходими гори и храсталаци.

В околностите се среща едър и дребен дивеч, както и глутници чакали.

За отбелязване е високата популация на пълзящи влечуги, най-вече отровните видове пепелянка и усойница. Докато усойницата е разпространена по-скоро в горските масиви, то пепелянката се среща по-често по скалистото корито на р. Еньовица, което ѝ предлага прекрасни условия за убежище и лов. Едно от обиталищата са скалите около естествения вир „Скокъ“. Легендата гласи, че човек, подгонен от разлютена пепелянка със зелена опашка, в уплаха си е прескочил широкия 4 m вир, за да спаси живота си. От там и името, а не от естествения водопад, който пълни дълбокия на места 1,5 m вир.

Поради липсата на медицински пункт в близост до село Габровци, не съществува статистика на смъртните случаи, предизвикани от ухапванията от отровни влечуги.

Културни събития 
От 2012 г. насам ежегодно в селото се провежда (благодарение на домакините Теодора и Георги Миланови) „Габровцисток“ – арт-събитие, съчетаващо изобразително изкуство, фотография и рок-музика.

Други 
През 2014 г. се навършват 120 години от построяването на църквата „Св. Димитър“ в селото. По този повод през месец март 2012 г. е основано сдружение „Св. Димитър 2012“ (Булстат ЕИК 176 259 871) с цел събиране на средства за отдавна належащия ремонт и възстановяването ѝ.

Източници

Външни препратки 
 Сдружение „Св. Димитър 2012“ 
 с. Габровци във Facebook
 ART-NATURE GABROVTSI 2014
 Duppini ART Group Facebook
 Duppini ART Group ART – NATURE SCULPTURE SYMPOSIUM 2015
 Филм за събитието
 Габровцисток 2012 – „В мрежите“

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Гащевци

Гащевци е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Големаните

Големаните е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Село Големаните се намира на около пет километра югоизточно от град Килифарево. Близки села са Нацовци, Плаково.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Културни и природни забележителности 
През 1991 г. при прокопаване на водопровод край селото е открито богато погребение на тракийски владетел. При проучването на обекта от археолога Иван Църов се разкрива гроб с около 200 предмета: златни накити (нагръдник, пръстен и гривна), множество съдове, апликации, предмети на въоръжението и др.

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Горановци

Името Горановци носят две български села:

 Горановци, област Велико Търново
 Горановци, област Кюстендил
Горен Еневец

Горен Еневец е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Деветаците

Деветаците е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Дечковци

Дечковци е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Димитровци

Димитровци е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Село Димитровци се намира в западна посока от с. Габровци, сред живописна местност. До него се стига по тесен третокласен път, изпълнен с множество завои. В съседство се намират махалите Свирците и Бойчеви колиби.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Димовци

Името Димовци носят две български села:

 Димовци, област Велико Търново
 Димовци, област Стара Загора
Дичин

Дичин е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Разнообразна и красива природа. Климатът е умерено-континентален – типичен за Дунавската равнина. Лятото е горещо, а зимата – студена. На юг от селото тече река Росица. На север от селото има хълм с широколистни гори, в които се среща дивеч. В центъра на селото има лекарски кабинет, поща, читалищна сграда. Има и работеща мелница.

Съседни на Дичин са селата Лесичери (на запад), Водолей (на изток), Русаля на юг и Паскалевец на север.

Местности 
Местности в селото:Кадена могила, Калиманица, Драгин дол, Гончов кладенец, Жилена бага, Усоета, Долната пъка, Гредата, Атеолу, Русанка и други.

История 
Село Дичин води своята история още от римско време. В землището на селото са открити археологически доказателства за човешка дейност, най-вероятно датираща от това време. Оттук е минавал водопроводен канал, който е снабдявал с вода римския град Никополис ад Иструм. През 1907 година е закупена първата парна вършачка. Част от този водопровод е запазен. Александър Жеков е лекар в селото до 1926 година. Лечебницата и аптеката са се помещавали в къщата на Крум Колев.

През 1925 година, в селото се създава Кредитна кооперация „Съгласие“. През 1959 година в селото се създава Пчеларско дружество „Акация“.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Религия 
Жителите на село Дичин са православни християни. Православния храм „Света Параскева“ е построен през 1843 година и е осветен. При освещаването е присъствал Търновския митрополит Неофит Византиос. Първият свещеник в храма е Тодор Мичков.

Култура

Народно читалище „Зора“ 
В село Дичин през 1873 година, се основава Читалище „Зора“. Основатели и първонастоятели, на читалищната дейност в селото са: Матей Преображенски, даскалът Васил Неделчев и поп Петър Драганов.
 детски оркестър „Весели деца“

Индустрия 
В Дичин се създава керамична фабрика през 30-те години на XX век. През 1947 година, предприятието е национализирано Керамична фабрика „Начо Иванов“.

През 1948 година се създава Трудово кооперативно земеделско стопанство (ТКЗС) „Първи май“.

 Мелница „Братя Дамянови и сие“

Забележителности 
 Божановата чешма – построена от Божановия род през XIX век
 паметника на Братован Илиев

Личности 
 Веселин Боянов Панайотов – сценарист, писател, публицист.

Източници

Литература 
 Дичин – Христо Харитонов, Иван Кръстев, Петър Лефтеров 1994

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Долен Еневец

Долен Еневец е село без постоянно население в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Долни Дамяновци

Долни Дамяновци е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Село Долни Дамяновци се намира в планински район.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Дунавци (пояснение)

Дунавци може да се отнася за:
 Дунавци - град в Община Видин, област Видин, България
 Дунавци - село в Община Велико Търново, област Велико Търново, България
 Дунавци - село в Община Казанлък, област Стара Загора, България
 Дунавци – бивша община в България, създадена като Община Видбол на 28 септември 1949 г., преименувана при създаването на обединеното село (после град) Дунавци на 12 декември 1955 г., присъединена към Община Видин на 6 октомври 1987 г.
Ивановци

Името Ивановци носят три български села:

 Ивановци (Област Велико Търново)
 Ивановци (Област Видин)
 Ивановци (Област Кюстендил)
Илевци

Илевци е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Бележки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Йовчевци

Йовчевци е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Село Йовчевци се намира в планински район.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Бележки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Къпиново

Името Къпиново носят две български села:

 Къпиново (Област Велико Търново)
 Къпиново (Област Добрич)
Кисьовци

Кисьовци е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Бележки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Кладни дял

Кладни дял е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Село Кладни дял се намира в Източна Стара планина. Пътят за него се отделя в източна посока от Прохода на Републиката. Околни на него села са Гърците, Филип Тотево, Войнежа, Тодоровци, Илевци, Вонеща вода. В района съществуват още множество пръснати махали и колиби, което е характерно за тази част на Балкана.

История 
По исторически данни районът е родно място на известния хайдутин Филип Тотю.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Религии 
В Кладни дял и околните села преобладава (почти 100%) християнството като основна религия.

Бележки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Клъшка река (село)

Клъшка река е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Село Клъшка река се намира в Стара планина, само на няколко километра от Прохода на Републиката. Съседни села са с. Райковци и с. Вонеща вода. С. Клъшка река попада в землището на с. Райковци. Едноименната река минава през селището. В близост са върховете Белновръх и Клъшка чукар. Също, по черен път се стига до хижите Грамадлива, х. Химик и международния туристически маршрут Е-3. В района има множество пръснати махали и колиби, повечето от които са изоставени и безлюдни.

История 
Говори се, че селото е едно от най-старите поселения в района. Преданията казват, че тук се преселил боляринът Драгия, при падането на Търновското царство под турска власт. Така било възникнало и името на селото и реката – по името на дрехата, скоято бил облечен – клъшник (дълга роба без ръкави). По-късно, през XVI век тук се заселват и други българи, гонени от турците.

В края на XVIII и началото на XIX век, породени от турските насилия, в района обикалят множество хайдушки чети. Тук, в района са родени множество хайдути и войводи, като Бойчо войвода, Богдан войвода (цеперанека), Хаджи Досьо Байрактар, Филип Тотю, Вълчан Войвода и др. Покойният краевед Митю Митев от с. Цепераните казва в своите записки, че няма махала от която да не е излязъл хайдутин.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Разцвет този балкански регион преживява след Освобождението, до 50-те години на миналия век, до когато жителите в тази мастност се увеличават. След това по-голямата част се изселват в Старозагорско и Великотърновско, като към днешна дата са останали единици, постоянно живеещи в близките махали.

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Бележки

Външни препратки 
 Белновръшки войводи

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Лагерите

Лагерите е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Село Лагерите се намира в планински район.

История 
Селището първоначално се нарича Първовци (Пъровци) и представлява група колиби. Преименувано е на село Лагерите с указ от 9 февруари 1960 г.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Малки чифлик

Малки Чифлик е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Намира се на 3 км от Южния пътен възел на Велико Търново в посока Варна. В рамките на селото има газстанция.

Село Мàлки Чифлùк е разположено на 2,5 км югоизточно от гр. Велико Търново, на 1,7 км югозападно от с. Шеремèтя.
Според предание, селото е основано след падането на Търново и околностите под османска владичество. Най-известната местност в землището на селото е Трошàна. Носи названието си от името на местен болярин – Трошан, който имал чифлик там. Работниците в чифлика живеели в близост до крепостта, в Търново и всеки ден пътували. След известно време по-заможните се установили заедно със семействата си в сегашното землище на село Мàлки Чифлùк. Населението е било изцяло българско, няма следи от турски гробища или джамия. Обявено е за село в 1878 г. с 304 жители с името Мàлкий Чифлùк, но 1982 г. името е променено на Мàлки Чифлùк.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Малчовци

Името Малчовци носят две български села:

 Малчовци, област Велико Търново
 Малчовци, област Габрово
Мишеморков хан

Мишеморков хан е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Село Мишеморков хан се намира в планински район, в Прохода на Републиката.

История 
През годините селото сменя няколко имена. Пъвоначално се е казвало Мишеморков хан, през годините е прекръствано на Грамадливо, а днес отново е върнало старото си име.

Историята на това име идва от предания от времето на османската власт. В центъра на селото е имало хан, който са посещавали османците. Както и много други в околността села и градове са били превзети, така и самото село. Но във въпросния хан е работел човек, който слага в храната им миша отрова. Така той успява да ликвидира част от тях. Името на селото остава Мишеморков хан.

Друга легенда твърди, че всичко е тръгнало от спор между двама братя от друго село, по-нагоре в планината, като единият се опитал да отрови другия с отрова за мишки или с гъба мухоморка. Вторият оцелял и се заселил долу, направил си хан (още навремето оттам е минавал път от Южна за Северна България) и така започнало формирането на селището.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Бележки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Момин сбор

Мо̀мин сбор е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Момин сбор се намира на 10 km на северозапад от Велико Търново, на 42 km на северозапад от Габрово и на около 211 km на североизток от столицата София. Магистралният път, свързващ столицата и Варна преминава на около 1 km на юг от селото.

История 
В землището на с. Момин сбор, местност „Тракиевото“, има две могили – малка и голяма. Това е доказателство, че тук са живели траки. Срещу голямата могила е имало българско селище. Открити са архитектурни паметници, на времето е имало римски път, който е минавал през Никопол, Русаля, Момин сбор и Велико Търново.

По времето на Руско-Турската война, след бягството на турците, българите се заселват в село Кестамбол (Момино сборище), като идват 24 семейства от съседните села: Беляковец, Леденик, Гостилица, Самоводене, Пушево, Керека, Длъгня и др. от дряновските села. След 1944 г. Кестамбол е преименувано на с. Момин сбор.

При избухването на Балканската война през 1912 година един човек от Кестамбол Никола Димитров е доброволец в Македоно-одринското опълчение. Роден през 1874 г. в Неврокоп и е бил жител на Кестамбол.

По време на войните 1912 – 1913 г., 1915 – 1918 г., 1944 – 1945 г. от с. Момин сбор са дадени 17 жертви.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Културни, стопански и природни забележителности 
През 1887 г. е съборена джамията, в която е имало барелеф от траките (мъж и жена, който е запазен), а през 1888 г. на нейно място е построена църквата „Свети Илия“ и в нейна чест, на тази дата, се празнува събора на селото. От 1926 г. съществува читалище „Просвета". През 1985 г. е разкрита библиотека, а през 2005 г. е основана и певческа група. До 1960 г. е имало и начално училище, където са учели децата от с. Момин сбор. От 2006 г. функционира „Клуб на пенсионера и инвалида".

Преди влизане в селото има крайпътен ресторант „Горски кът", работещ нон стоп, който предлага сръбска скара и хотелска база за нощувка. Има и земеделска кооперация ЗП Николай Денев и „Тера-Еко 97" ООД, обработваща земеделските ниви в землището на с. Момин сбор. Непосредствено до селото, на горния разклон съществува фирма „Сема" за продажба на автомобили втора употреба. Има и дървообработващо предприятие „Дено-Дизайн" ООД – българо-немска фирма. На територията на с. Момин сбор се намира и фирма за производство на колбаси „Центромес" ООД. До магистралата София–Варна има бензиностанция на „Лукойл". Там се намира магазин за пакетирани стоки и се предлага бърза закуска. В селото има и ракиджийница, собственост на фирма „МС ИНВЕСТ 2013".

Личности 
  Иван Бораджиев (1921 – 2014) (93 г.) роден в с. Момин сбор, ветеран от Втората Световна война, произхожда от един от големите родове в селото – Бораджиеви.
  Никола Димитров (1874 – ?), македоно-одрински опълченец, родом от Неврокоп, жител на Кестамбол, 1 и Нестроева рота на 9 Велешка дружина

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Нацовци

Нацовци е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Селото се намира на около 14 километра южно от Велико Търново на брега на река Белица. Край него минава проходът Хаинбоаз (Проход на републиката). Населението, заедно с жителите на близките селца Големани, Малчовци и Върлинка, възлиза на около 50 души. В последните години се обособява като вилна зона. Заобиколено от полите на Балкана, то е привлекателно място за отдих и туризъм.

История 
Селището възниква около 1830 г. Устни предания говорят за романтичната любов на ратайчето от Килифарево Наца и манастирския слуга Петър. Благосклонният игумен на манастира им дава парче земя, където свиват семейното си гнездо. Там възниква село Нацовци. По-късно, по повод преустройството на Килифаревския манастир „Рождество Богородично“, от тревненското село Бърдени там се преселват 5 семейства на майстори – строители. След години се преселват и някои балканджии.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Културни и природни забележителности 

На два километра югоизточно от селото се намира „Калето“ – останки от стария Килифаревски манастир. По времето на Второто българско царство там е била книжовната школа на Теодосий Търновски. Има много легенди за злато, хвърлено в кладенеца (дълбок около 20 м.) пред манастира от бягащите от турците монаси. През 19 век е възстановен на ново място - на около километър на юг от Нацовци, близо до реката. Пътят за него минава през самото село. Преди манастира има стара воденица, която пустее и се руши. Действала от турски времена, градена от камък и работеща до към 2000-та година, за нуждите на светата обител, днес е изоставена на произвола на природата. На близо има хотел-ресторант с басейн, но мостът разделящ го от Манастира и с.Нацовци е разрушен от прииждащата стихия на селската река, която пролетно време няма нищо общо с кротката река Белица, през лятото и есента. Районът предлага непритенциозни възможности за отдих, риболов и туризъм, на хиляди натуралисти, природолюбители, бягащи от жегата в големия град. Подслон на туристи и еколюбители се предлага и в селото, и в манастира.

Редовни събития 
 На 8 септември всяка година е празникът на манастира. Тогава е и съборът на селото.

Други 
За любителите на природата и туризма мястото предлага възможности за разходки до съседните балкански села. Ходене на „Синия вир“ – страхотно място с естествено джакузи в чистата река.

Бележки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Пирамидата

Пирамидата е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Село Пирамидата се намира в планински район.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Бележки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Пожерник

Пожерник е изоставено и вече несъществуващо село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново. Селото никога не е било електрифицирано и няма път до него.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Бележки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново
Поповци

Името Поповци носят три български села:

 Поповци (Област Велико Търново)
 Поповци (Област Габрово)
 Поповци (Софийска област)
Продановци

Името Продановци носят три български села:

 Продановци, област Велико Търново
 Продановци, област Габрово
 Продановци, Софийска област
Пушево

Пушево е село в Северна България. То се намира в община Велико Търново, област Велико Търново.

География 
Село Пушево е разположено в Средния Предбалкан на около 12 km западно от Велико Търново, по десния бряг на река Янтра.

История 
В Пушево през 1850 г. е построен православен храм „Света Богородица".

В селото е съществувало Начално училище в периода 1905 – 1944. През 1932 се построява сградата на Народно читалище „Сполука“.

През 1905 г. се създава потребителска кооперация „Зора“. През 20-те години е построена мелницата „Братя Косеви - Хаджигенчеви“. През годините е съществувало и производство на керамични изделия за покриви.

Трудово кооперативно земеделско стопанство (ТКЗС) „Васил Левски“ е учредено през 1951 година.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Културни и природни забележителности 
До самото село се намират диворастящи кактуси - едно от трите такива места в България. Принадлежат към северноамериканския вид Opuntia humifusa, инвазивен за Европа.

Край селото, на Дрянков хълм и в реката, има вкаменелости, предимно палеонтоложки находки от безгръбначни (миди, морски таралежи, раменоноги), събирането им е забранено.

Редовни събития 
 Сбор на Димитровден.

Литература 
 Рада Лангазова. Животът ми в Пушево. Варна, 1982.
 Рашо Мийков. Милостив народ. Варна, 1988, Библиотека „Корени“
 Петко Илиев. Село Пушево, Великотърновско. В. Търново, 2007, 184 стр.

Личности 
 Илия Русинов – автомобилен дизайнер в САЩ

Източници 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Велико Търново