Черноочене (община)

Община Черноочене се намира в Южна България, област Кърджали.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в северозападната част на област Кърджали. С площта си от 328,569 km2 заема 6-о, предпоследно място сред 7-те общините на областта, което съставлява 10,23% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на юг и югоизток – община Кърджали;
 на югозапад – община Ардино;
 на запад – община Баните, област Смолян;
 на северозапад – община Асеновград и община Първомай, област Пловдив;
 на североизток – община Минерални бани и община Хасково, област Хасково.

Природни ресурси

Релеф 
Релефът на община Черноочене е средно- и ниско планински. Тя се намира на границата между Западните и Източните Родопи. В западната част на общината се простират разклоненията на западнородопския рид Каракулас (Гордюва чука). На около 2 km западно от село Безводно се издига връх Чиляка (1459 m), най-високата точка на рида и общината.

Районите на изток от река Яйлъдере (ляв приток на река Боровица, от басейна на Арда) се заемат от западните части на източнородопския рид Чуката, който обхваща около 2/3 от цялата територия на община Черноочене. Неговата максимална височина връх Кованлъка (871 m) се намира в най-западната му част, на северозапад от село Комунига. Най-северният ъгъл на общината, на изток от седловината Китката се заема от крайните югозападни части на друг източнородопски рид – Мечковец с височина от 867 m, разположена северно от село Ночево.

В най-североизточния ъгъл на общината се намира „опашката“ на язовир „Тракиец“, където е и най-ниската точка на община Черноочене – 252 m н.в.

Води 
Основна водна артерия на община Черноочене е река Боровица, която протича през нея със средното си течение в югозападната ѝ част. Влива се в лявата „опашка“ на язовир „Кърджали“, югозападно от село Боровско. Неин основен приток е река Яйлъдере (ляв), по която преминава условната граница между Западните и Източните Родопи. На река Боровица, североизточно от село Безводно е изграден големият язовир „Боровица“ (27 млн. m3), който снабдява с питейна вода град Кърджали и още множество други населени места в региона.

Община Черноочене се явява изворна област на още две по-големи реки. От района на село Черна нива води началото си река Перперек (ляв приток на Арда), която протича на югоизток, преминава през общинския център село Черноочене и напуска общината източно от село Бърза река. В най-северните части на общината, в землището на село Йончово са изворите на Харманлийска река, десен приток на Марица.

Стопанство 
Икономиката на община Черноочене се доминира предимно от селскостопанското производство, в което са включени около 60% от трудоспособното население. От векове тютюнопроизводството продължава да формира основния поминък на населението. Една четвърт от всички засети площи в общината са с висококачествени и ароматни ориенталски тютюни. Годишно тук се добиват над 1200 т от родопското злато, което се изнася за най-големите цигарени компании в света. В селскостопанската структура на района през последните години сериозно са застъпени житните и фуражните култури, зеленчукопроизводството и лозарството. Около 36,6% от цялата земеделска земя се стопанисва, а 14,3% (48 649 дка) се обработва.

Промишлеността на територията на Черноочене е представена от машиностроенето и шивашката индустрия. Над десет са шивашките и текстилни фирми, които произвеждат конфекция за международните пазари. От съществуващите около 400 фирми в общината, 80 процента са специализирани в областта на услугите и търговията.

Природните богатства, изградената материално-техническа база и инфраструктура, специализацията на трудовите ресурси дават възможност за привличането на инвестиции в района в областта на тютюнопроизводството и фуражните култури, в производството и преработката на млечни продукти, ферми за отглеждане на билки, гъбарство, в шивашката промишленост, в селския и ловен туризъм.

В района на Черноочене е разположена държавната дивечовъдна база „Женда“. В нея се отглеждат муфлони, глигани, сърни, елени и са създадени отлични условия за развитие на ловния и екотуризъм

В общината функционира поликлиника, здравна служба, фелдшерски здравни пункта, 1 средно училище /СУ „Христо Смирненски“ с. Черноочене/, 4 основни училища, 3 читалища, 9 библиотеки. В село Пчеларово е представена етнографска музейна експозиция.

Население

Етнически състав (2011) 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Населени места 
Общината има 50 населени места с общо население 7775 жители към 7 септември 2021 г.

Средната гъстота на населението е 23,8 души/km2 при 59 средно за страната. Относителният дял на трудоспособното население и трудовите ресурси е сравнително постоянен и представлява 53,3% от цялото население.

Административно-териториални промени 

 Указ № 462/обн. 21.12.1906 г. – преименува с. Хорозлар на с. Петелево;
 – преименува с. Кованлък на с. Пчеларово;
 между 1926 и 1934 г. – с. Йени пазар е преименувано на с. Нови пазар без административен акт;
 МЗ № 3225/обн. 21.09.1934 г. – преименува с. Кушалар (Кушалълар) на с. Комунига;
 – преименува с. Йенипазар на с. Черноочене;
 МЗ № 3775/обн. 07.12.1934 г. – преименува с. Бакалар на с. Бакалите;

 – преименува с. Сусуз на с. Безводно;
 – преименува с. Махсунлар (Максутлар) на с. Бели вир;
 – преименува м. Пандугузлар на м. Беснурка;
 – преименува с. Гази оглар (Гази оллар) на с. Богоров дол;
 – преименува м. Мъсърлъ на м. Бодровци;
 – преименува м. Кенелер на м. Божурци;
 – преименува м. Чам дере (Караманлар) на м. Боровско;
 – преименува м. Бекираа махлеси на м. Босилек;
 – преименува м. Оманлар на м. Босилица;
 – преименува м. Бостанджилар на м. Бостанци;
 – преименува с. Кузгун дере на с. Бърза река;
 – преименува м. Имамлар на м. Верско;
 – преименува с. Чубуклу (Кулаозлар) на с. Водач;
 – преименува м. Емироллар на м. Вождево;
 – преименува м. Кара чоджуклар на м. Войново;
 – преименува м. Джингаз махла на м. Възел;
 – преименува с. Молла Мусалар на с. Даскалово;
 – преименува с. Шабан кьой на с. Драганово;
 – преименува с. Деде кьой на с. Дядовско;
 – преименува м. Карабашлар на м. Дяконово;
 – преименува с. Кара Демир на с. Железник;
 – преименува с. Яшлъ кьой на с. Женда;
 – преименува с. Хамбарджълар на с. Житница;
 – преименува с. Кирез тарла на с. Йончово;
 – преименува м. Шабанлар на м. Каблешково;
 – преименува с. Хасан кьой на с. Кадънка;
 – преименува с. Кара кьой Ибиклер на с. Каняк;
 – преименува м. Чилингир махле на м. Ключево;
 – преименува м. Яйлалъ на м. Копитник;
 – преименува с. Топаллар на с. Куцово;
 – преименува с. Фъндъджик (Пандаджик) на с. Лесково;
 – преименува с. Калфалар на с. Минзухар;
 – преименува м. Фелеклер на м. Небеска;
 – преименува с. Кушалълар Йени махле (Йени махле) на с. Новоселище;
 – преименува м. Ташлък на м. Ночево;
 – преименува м. Чанакчъ на м. Паничково;
 – преименува с. Юрдеклер (Йордеклер) на с. Патица;
 – преименува м. Мандър агач на м. Повиен;
 – преименува м. Иналлар на м. Пошево;
 – преименува м. Байраклар махле на м. Пряпорец;
 – преименува м. Ходжалар на м. Русалина;
 – преименува м. Сабунджилар на м. Сапунаре;
 – преименува с. Даг Харманлъсъ/Мюрсемлер (Даа харман) на с. Свободино;
 – преименува с. Шахинлер (Шахинлар) на с. Соколите;
 – преименува м. Орта махле на м. Средица;
 – преименува м. Орта махле на м. Средньово;
 – преименува м. Мурсалар на м. Средска;
 – преименува с. Хюммет кьой на с. Стражница;
 – преименува м. Гурлар на м. Сухино;
 – преименува м. Казал махлеси на м. Червенци;
 – преименува с. Кара тарла на с. Черна нива;
 – преименува м. Алмалии (Алмалък) на м. Ябълчени;
 – преименува с. Баш виран на с. Яворово;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 г. – осъвременява името на м. Вождево на м. Вождово;
 – уточнява името на с. Лесково на с. Лясково;
 – уточнява името на с. Петелево на с. Петелово;
 – уточнява името на с. Свободино на с. Свободиново;
 – осъвременява името на м. Средньово на м. Среднево;
 Указ № 232/обн. 26.03.1968 г. – признава махалите Ночево и Паничково за села;
 – заличава махалите Бодровци, Босилек, Ключево и Червенци и ги присъединява като квартали на с. Минзухар;
 Указ № 970/обн. 04.04.1986 г. – признава махалите Божурци и Ябълчени за села;
 – заличава с. Богоров дол поради изселване и присъединява землището му към с. Женда;
 – заличава м. Дяконово поради изселване и присъединява землището ѝ към с. Свободиново;
 – заличава с. Кадънка поради изселване и присъединява землището му към с. Безводно;
 – заличава махалите Повиен, Средица и Сухино и присъединява землищата им към с. Бели вир;
 – заличава м. Пошево и присъединява землището ѝ към с. Комунига;
 – заличава м. Сапунаре и присъединява землището ѝ към с. Стражница;
 На основание §7 (т.3) от Закона за административно-териториалното устройство на Република България (ДВ, бр. 63/14.07.1995 г.) всички махали, колиби, гари, минни и промишлени селища придобиват статут на села]
 Реш. МС № 544/обн. 31.07.2015 г. – закрива с. Бедрово поради изселване.

Политика

Награди за Община Черноочене 
 Победител в категория „Ефективно управление на проекти“, раздел „малки общини“, в онлайн конкурса „Кмет на годината, 2017“. Приз за кмета Айдън Осман за разработване на проекти и печелене на финансиране за подобряване на градската среда.

Природни и исторически забележителности 
В района на село Ночево има добре запазен комплекс от разнородни изсичания и съоръжения, разположен в местността „Пармак кая“ на около 500 м. след първата махала на селото.

 Шарапаните край с. Ночево
 Гузгун кая /Горящ камък/ край с. Душка
 Тракийско светилище“ Биюк тепе“ край с. Женда
 Средновековна крепост „Градището“ край с. Пчеларово
 Джамията „Чубуклу“ край с. Водач
 Църквата „Света Петка“ – с. Пчеларово
 Вековен бор в с. Пчеларово
 Водопад край с. Безводно
 Връх Чиляка над с. Безводно
 Елови находища, с. Мурга и с. Женда
 Поддържан резерват „Казълчерпа“ край с. Женда
 Езеро с медицински пиявици край с. Бели вир
 Родопски феномен „Оглан кая“
 Пещера „Ташлък“
 Саръ кая (Жълтият камък)'
 Язовир „Боровица“
 Дивечовъдна база „Женда“

Транспорт 
През общината преминават частично 4 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 49,8 km:
 участък от 18,1 km от Републикански път I-5 (от km 317,6 до km 335,7);
 началният участък от 25,5 km от Републикански път II-58 (от km 0 до km 25,5);
 последният участък от 2,1 km от Републикански път III-506 (от km 42,3 до km 45,4);
 последният участък от 4,1 km от Републикански път III-5071 (от km 15,7 до km 19,8).

Топографска карта

Източници

Външни препратки 
 Официален сайт на община Черноочене