alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Sodomi

Sodomi er betegnelse for seksuel omgang med dyr, men bruges undertiden også om analsex  eller andet, der opfattes som perversioner. I dansk sprogbrug har ordet normalt den første betydning, mens det i USA og Frankrig oftere vil have den anden betydning.

Historien om Sodoma 
Ordet henviser til historien om Sodoma og Gomorra i 1. Mosebog (18:16 – 19:29), hvor Gud tilintetgjorde Sodoma, fordi byens indbyggere havde levet i synd og forsøgt at forgribe sig på to af Guds engle, efter at Abrahams nevø Lot havde bedt dem hjem til sig. De kristne moralister har siden middelalderen udlagt historien som en advarsel mod, hvad der sker de samfund, der accepterer homoseksuel praksis. En anden mulig tolkning af historien er, at Sodomas indbyggere forbrød sig mod gæstevenskabets strenge regler ved at forlange, at Lot skulle udlevere sine to gæster til folkemængden udenfor.

Ordets opfinder 
Ordet "sodomi" kendes ikke fra Bibelen, men optrådte for første gang i et polemisk værk med titlen Bogen om Gomorra, affattet på latin af benediktinermunken Skt. Peter Damian, også kendt som San Pier Damiano. 23. februar er katolsk festdag for Damian (1007–1072), der skrev sin Liber Gomorrhianus for pave Leo 9. omkring år 1049.  Damian var en eneboer, der senere blev udnævnt til kardinalbiskop over Roms havneby Ostia. Når det gjaldt pæderasti, som historisk set har været den mest udbredte form for homoseksuel adfærd, ville Damian have den gejstlige udøver "offentligt pryglet" og dertil ydmyget ved "tab af tonsuren, hans ansigt tilgriset af spyt, bundet i lænker, nedbrudt af seks måneders fangenskab, tre dage hver uge faste på bygbrød ved solnedgang", og indespærret i et kloster under konstant bevogtning. Damian modsatte sig, at "sodomitter" kunne ordineres til præster: "Gud vil afvise offeret fra en uren præst." I sin Guddommelige Komedie placerede Dante Damian i paradis.

Noter

Eksterne links 
Sodomy Laws Around the World 

Sexologi
Soft

Soft er et engelsk ord , der betyder "blød". 
Flere låneord er på dansk sammensat med soft.

 Softball – et amerikansk boldspil i familie med rundbold
 Softcore porno – blød porno, hvor seksuelle detaljer såsom penetration skjules eller antydes
 Softgun – våben der skyder med 6 mm plastikkugler, og er tro kopier af rigtige våben
 Soft rock – en blød og ukompliceret rockgenre

Se også
 Computerprogram – en række instruktioner, som computeren udfører, kaldes også software
 DR Soft – en dansk netradiokanal som uafbrudt spiller blød popmusik
 Is (mad) – en frossen dessert, en type hedder softice
 Magnetar – en neutronstjerne som har et stærkt magnetfelt, en type hedder Soft gamma repeater
 NCsoft – en sydkoreansk online computerspilproducent
 Soft Machine – en engelsk progressiv rock musikgruppe
 Softimage XSI – et high-end computerprogram til at lave 3D computergrafik med
Sokkel

En sokkel er:
Sokkel (bygningsdel) – et fundament til en bygning, i mest primitve form syld(sten).
Betegnelsen for den klods en statue eller skulptur står på, hvilket også benævnes postament.
Elektrisk sokkel – tilslutningsmåden til en glødelampe eller anden elektrisk/elektronisk komponent med stikformede terminaler.
Sol

SOL har flere betydninger:
Sol (node) – er i de romanske lande noden g
SOL (portal) – er en dansk webportal på World Wide Web
Sol (astronomi) – er et andet ord for stjerne i andre planetsystemer end vort eget solsystem
Sol (døgn på Mars) – længden af et soldøgn på Mars
Sol (pigenavn) – er et pigenavn
Sol (whist) – er en melding i kortspillet whist
Sol (nordisk gudinde) – er en gudinde i den nordiske mytologi 
Sol (møntenhed) – er møntenheden i Peru 
 Peruviansk sol (1863–1985) - tidligere møntenhed i Peru
Solen – er stjernen i vores solsystem 
Sol (øl) – er en mexicansk øl

Se også
 Solenergi - energien i lyset fra Solen
Sol Invictus

Sol Invictus (latin for "den ubesejrede sol" eller Deus Sol Invictus "Guden, den ubesejrede sol") var solguden i den senromerske statsreligion. Kulten blev grundlagt af kejser Aurelian i 274 og fortsatte, til hedenskabet blev afskaffet under kejser Theodosius I.

Sol Invictus blev fejret den 25. december.

Kilder/henvisninger 

Solguder
Romerske guder
Solar plexus

Solar plexus (plexus coeliacus) er betegnelsen for det store nervebundt under mellemgulvet.

I mange kampsportsgrene bruges Solar plexus som et angrebspunkt til forsvars- og flugtmetoder. Ved slag på Solar plexus kan der opstå diafragmespasmer, og man får luften slået ud, og der kan gå nogle sekunder, før man kan trække vejret normalt igen.
Bemærk venligst at "Solar plexus", ikke er det korrekte navn. Det korrekte navn er "Plexus Coeliacus"

Nervesystemets anatomi
Histologi
Fysiologi
Kampsport
Solarium

Et solarium er et apparat som udsender UV-lys (ultraviolet stråling), der er modelleret efter solens stråler. Solariets UV-lys er af typen UVA og UVB. Den dødelige type UVC, som absorberes i atmosfærens ozonlag og derfor aldrig når ned til Jordens overflade, er heller ikke i solariet.

Solarium bliver i dag mest brugt af kosmetiske grunde, men anvendes og er blevet anvendt i mange år af medicinske grunde.
De oprindelige solrør blev opdaget ved en tilfældighed i 1903 af et tysk selskab kaldet Heraeus der var ved at udvikle lyssystemer til hjemmet og til industriel brug. Disse lamper var af højtryks-metalhalogenlamper sort. Opdagede de, at lys, der blev udviklet til synligt lys formål udledes også ultraviolet lys. I 1920'erne og 1930'erne Heraeus først begyndte at markedsføre og sælge enkelt lampe, self stående garvning / wellness enheder .

Før ca. 1950 var solarium et udendørs sted, der var afskærmet med matte glasvægge eller lignende, så man ikke kunne ses udefra – og derfor kunne solbade fuldstændig nøgen for at blive brun over det hele.

Ordet solarium har tidligere været brugt i betydningen solur.

Kræftrisiko forbundet med solarium og sollys 
En ekspertgruppe under WHO har i 2009 gennemgået den videnskabelige litteratur, og fundet en direkte sammenhæng mellem brug af solarium og modermærkekræft. I juli 2009 omkategoriserede WHO UV-stråling fra solarier fra måske kræftfremkaldende til helt sikkert kræftfremkaldende. Ekspertgruppen anbefaler et forbud mod solarier for alle under 18 år  . En stor nordisk kohorteundersøgelse er i tråd med WHO's konklusioner og viser, at unge skandinaviske kvinder (20-29 år) har 158% højere risiko for modermærkekræft ved ét månedligt besøg i solariet .

Solens naturlige UV-stråling er i samme kategori som solariets. Dvs, at UV-stråling fra Solen også er kræftkaldende. Sammensætningen af UV-strålingen i solarier er dog anderledes end i Solen, og UV-strålingen fra solarier er mere intensiv.

Referencer

Kilder 
 International Agency for Research on Cancer Læs mere om kategoriseringen af solarium og sollys som kræftfremkaldende.
 WHO sunbed analysis
 Kræftens BekæmpelseLæs mere om modermærkekræft og almindelig hudkræft. Se mere om kræft i tal.
 Skru ned for Solen ml.12 og 15 Læs mere om forebyggelse af modermærkekræft

Eksterne henvisninger 
 Netværk Modermærkekræft Link til patientforeningen
 Dansk Solarie Forening Dansk Solarie Forening (DSF) repræsenterer den professionelle solariebranche i Danmark.

Se også 
 Kropsforandring

Optiske apparater
Kropsforandring
Solenodont

Solenodont (Solenodon paradoxus) er en insektæder, som ligner en kæmperotte. Den blev opdaget i 1833, og er i dag næsten uddød, men findes på et par af de store Vestindiske Øer. Den går kun på tåspidserne.

Kilder/henvisninger 
 Den haitiske Solenodont på Animal Info
  Taxonomicon – Solenodon paradoxus

IUCN Rødliste - truede arter
Ægte insektædere
Dominikanske Republik
Solenoide

En elektrisk solenoide er af en oprullet elektrisk ledning (elektrisk spole) og en massiv magnetisk fjederbelastet (jern)cylinder. Når spolen gennemløbes af primært jævnstrøm, virker spolen som en elektromagnet. (Jern)cylinderen bliver som resultat trukket ind i spolen. En elektrisk solenoide anvendes f.eks. i relæer og magnetventiler.

Der findes også hydrauliske solenoider.

En solenoides formål er at kunne virke som en slags lineær mekanisk motor med kort vandring, men med relativt stor kraft. Den drives f.eks. af elektricitet, hydraulik eller trykluft.

Kilder/henvisninger

Elektromekaniske komponenter
Elektromagnetiske spoler
Aktuatorer
Transducere
Solfatara

Solfatara (af latin sulfa "svovl" og terra "jord") er en varm kilde eller en slags mudderpøl med geotermisk aktivitet. De kan typisk findes omkring vulkaner. Der er en karakteristisk lugt af rådne æg pga. svovlforbindelserne.

For det meste er den udstrømmende gas varm og indeholder også carbondioxid (C + O2 ⇔ CO2 + 386 kJ) og vanddampe. Gennem den kemiske reaktion af svovlvandstof og svovl med ilt dannes svoldioxid, som opløser sig i vand, som danner den svovlholdige syre svovlsyrling (H2SO3). De forsurer stenarterne og bevirker, at de sammen med de varme vanddampe opløses i de mineralske bestanddele. Gennem denne opløsning og kondensation (vand, som skifter fase fra damp til væske) fra vanddampene, danner der sig ofte en slamkedel med gas og luftbobler.

Se også 
 Gejser

Varme kilder
Solhverv

Solhverv (af oldnordisk hverfa: vende) er de to tidspunkter på året, hvor solen når sin hhv. højeste (sommer) og laveste (vinter) højde over horisonten midt på dagen. Eller, mere astronomisk formuleret: De to tidspunkter på året, hvor solens absolutte deklination er størst.

De to tidspunkter hvor solens position er midt i mellem solhvervene, kaldes jævndøgn. 

Det ene solhverv, hvor solen er længst nord for ækvator, indtræder omkring 21. juni (i Danmark kaldet sommersolhverv), og det andet, hvor solen er længst syd for ækvator, indtræder omkring 21. december (i Danmark kaldet vintersolhverv).

Solhvervet i juni
Solhvervet i juni er bedre kendt som sommersolhverv i Danmark og på resten af den nordlige halvkugle; det kaldes vintersolhverv på den sydlige halvkugle. Solen vil på dette tidspunkt stå lodret over et punkt på den nordlige vendekreds.

Solhvervet i december
Solhvervet i december er bedre kendt som vintersolhverv i Danmark og på resten af den nordlige halvkugle; det kaldes sommersolhverv på den sydlige halvkugle. Solen vil på dette tidspunkt stå lodret over et punkt på den sydlige vendekreds.

Den nordiske jul er en solhvervs-/midvinterfest, selvom den tidligere lå senere end nu.

Tidspunkt

Et solhverv er en global hændelse
Solhverv er en global hændelse, som sker på et nøjagtigt, globalt tidspunkt. Det er altså ikke en bestemt dag, som udgør solhvervet, men derimod et helt bestemt tidspunkt, nemlig når jordens omløbsbane er der, hvor hældningen peger lige mod eller modsat solen.

Dagslængde
Dagens længde, dvs. tiden mellem solopgang og solnedgang, er en funktion af lokalitetens breddegrad og tid på året, som følgende tabel viser:

Se også 
 Antarktis
 Arktis
 Meridian
 Nordpolen
 Skt. Hans
 Sydpolen
 Vendekreds
 Ækvator

Referencer

Eksterne henvisninger
Dagslængdeberegner for verdens byer
Equinoxes, Solstices, Perihelion, and Aphelion, 2000-2020 fra U.S. Naval Observatory - U.S. Navy (på engelsk) 

Solen
Kalendere
Solidaritet

Solidaritet har flere betydninger: 

 Solidaritet, polsk Solidarność – fagforening i Polen 
 Solidaritet (sammenhold) – samhørighed og sympati mellem mennesker, der viser det ved at hjælpe og støtte hinanden.
 Solidaritet (blad) – et blad, der udgives VS hvert kvartal
 Solidaritet (1911-1921) – et syndikalistisk ugeblad der udkom 1911-1921 
 Solidaritet (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm fra 1975 af Anders Odsbjerg

Referencer
Solipsisme

Solipsisme er den metafysiske hypotese, at ens eget jeg er det eneste eksisterende jeg. Det er betegnelsen for den filosofiske anskuelsesvinkel, hvorunder verden i sig selv kun er perciperet af én enkelt person, og eksistensen af andre bevidstheder således ikke bare betvivles, men benægtes.

Solipsisme bruges indenfor filosofien næsten udelukkende som en afskrækkende anklage. Således affærdiges den radikale fænomenologi ofte med, at den (under en bestemt synsvinkel) må ende i en solipsisme.

Argumenter for solipsismen 
Argumentet bygger på en normal antagelse om, at individer principielt er afskåret fra indblik i andres psyke, og at individet kun kender dets egne oplevelser. Det implicerer, at der ikke kan antages, om en given 'farve' eller 'smag' eller et andet sanseindtryk er fuldkommen ens med andre individers opfattelse, perception eller indtryk. Det vil sige jeg'ets opfattelse er eksklusiv og kan ikke antages at være en identisk opfattelse eller oplevelse for andre. Hvis man deler denne opfattelse, så kunne en metafysisk teori som solipsismen måske virke nærliggende; men der er forskel på at tilslutte sig et erkendelsesteoretisk synspunkt som det beskrevne og så hoppe til solipsismen som et metafysisk standpunkt. – Hvis man principielt ikke kan erkende, at solipsismen kan udelukkes, kan man jo heller ikke være sikker på at den rent faktisk er tilfældet.

Argumenter imod solipsismen 
Et argument imod solipsisme er at teorien selv er et resultat af en social interaktion, og derfor virker det naturligvis absurd at en enkelt bevidsthed pludselig begynder at tro, at den er den eneste, der findes. Nogle mener desuden, at sproget netop er en måde, hvorpå forskellige bevidstheder rent faktisk kan møde hinanden. Til sidst kunne man også på baggrund af etiske overvejelser vælge ikke at tro på solipsismen: I fald der bare er én lille sandsynlighed for, at der findes fremmedpsyker, så ville det nemlig være etisk utilladeligt at opføre sig som om, der ikke var.

Derudover er solipsisme som teori – meget naturligt – ikke særligt accepteret socialt, fordi den jo netop benægter fællesskabets eksistens. Dette forhold kan ofte synes at være den egentlige grund til, at kun meget få mennesker (om nogen overhovedet) for alvor har hævdet solipsismen.

Andre punkter af interesse 
Det skal desuden nævnes, at problemstillingen stadig er særdeles aktuel mht. menneskets forhold til dyr. Mange mennesker har fx historisk anset dyr for bare at være rene maskiner uden bevidsthed,- og problemet er, at det åbenbart er umuligt eksperimentelt at modbevise (eller bevise) en sådan påstand.

En avanceret form for solipsisme er at hævde, at vi alle er bevidste, men at der kun er tale om én bevidsthed. Dvs. at vi alle sammen i virkeligheden er den samme! Dette er dog en stort set uudforsket filosofisk mulighed, der umiddelbart ser ud til at være vanskelig at forene med normale forestillinger om tid og rum.

Se også 
 Omverdensproblemet
 Transcendent
 Transcendentale illusioner
 Fri vilje
 Jeg tænker, derfor er jeg
 Erkendelsesteori
 George Berkeley
 The Matrix
 Det psykofysiske problem
 Løgnerhypotesen
 Etik, Dyreetik

Erkendelsesteori
Filosofi
Solmisation

Solmisation er den i Middelalderen benyttede metode til indøvning af de musikalske intervaller, der tilskreves Guido af Arezzo eller hans tid, og som til benævnelse af tonerne i de sekstonige heksakkorder, hvori tonesystemet var inddelt, anvendte stavelserne ut, re, mi, fa, sol, la (de såkaldte aretinske eller guidoniske stavelser), efter begyndelsesstavelserne i vers af en hymne til den hellige Johannes.

Melodien til disse vers begyndte for hver linje et
tonetrin højere. Benævnelserne var altså ikke
navnet på bestemte toner, men på de
enkelte tonetrin inden for hver heksakkord.
Oversteg en melodi nu de seks toner, og man
således måtte gå over fra den ene
heksakord til den anden, forandrede tonerne deres
navn i overensstemmelse med deres
beliggenhed i den ny heksakkord, hvorved
overgangstonen fik dobbelt navn (fx la-mi) efter
dens stilling i begge heksakorder.

Denne overgang kaldtes mutation og gav anledning
til en stor række mere og mindre spidsfindige
regler og bestemmelser, der voldte de
syngende store vanskeligheder.

Senere tilføjedes som
navn på den syvende tone benævnelsen si,
der var dannet af begyndelsesbogstaverne i
Sancte Iohannes. Andre tider forsøgte at
anvende andre stavelser som benævnelse på
tonerne, hvilket gav anledning til systemer
som bocedisation, bobisation, bebisation, damenisation osv.

I det 17. århundrede gik solmisation efterhånden af brug, men de
romanske folk bibeholdt de aretinske stavelser
som navn på tonerne, idet Italien dog
ombyttede ut med do.

Ut queant laxis

Kilde 
  af museumsinspektør Leo Swane

Se også 
 Relativ solmisation, tonic sol-fa, en musikpædagogisk teknik af John Curwen

Eksterne henvisninger 

 "solfege" hos Ordnet.dk/ddo



Musikteori
Salmonsens
Solo (musik)

Grundbetydningen af solo er ene og bruges inden for musikken i flere sammenhænge.

At synge alene, kaldes at synge solo. Betegnelsen bruges for at adskille sangen fra korsang.

En solokoncert er et musikstykke, hvor et enkelt instrument bærer melodistemmen hele tiden. Eksempelvis vil klaveret være helt dominerende i en klaverkoncert. En sådan solokoncert kan spilles på et enkelt instrument mens orkestret blot bidrager med et mere fyldigt lydbillede.

En solo er en del af et musikstykke, hvor et enkelt instrument dominerer og musikeren får mulighed for at udfolde sig frit. Eksempelvis vil der ofte være en guitarsolo i et rocknummer.

Sang
Instrumentrelaterede musikbegreber
Sombrero

Sombrero er et spansk ord for hat. På dansk og mange andre sprog anvendes ordet som betegnelse på de bredskyggede, oftest flettede hatte, der benyttes i Latinamerika. Særlig kendte er "mexikanerhattene", sombreroerne i Mexico, som har en høj puld og en særlig bred skygge. Varianter af disse hatte er anvendt af landarbejdere og andre i flere århundreder som beskyttelse mod solen. Sombreroer er i dag en del af den traditionelle folkedragt mange steder med spansk kulturbaggrunn. Spanske sombreroer har også givet ophav til den nordamerikanske cowboyhat.

Sombreroer er som oftest fremstillet af filt eller flettet halm.

Baggrund, brug og udbredelse

Historik 
Den runde sombrero stammer fra spansk herremode i 1500-tallet, hvor det var almindelig at gå med kappe og stive hatte medd bred skygge. Disse hate udviklede sig til de store kavalérhatte, som igen udviklede sig til trekantede hatte i 1600- og 1700-tallet.

Sombreroer blev sædvanlig hovedbeklæding for bønder og hyrder i Mellem- og Sydamerika under den spanske kolonisering, hvor den spanske hat blev båret poncho eller andre typer af kappe. I 1800-tallet blev sombreroerne særlig utbredt blandt ridende kvægdrivere, en type hyrder, der i Mexico blev kaldt vaqueros eller charros, i Venezuela llaneros, i Argentina og Uruguay gauchos, i Peru morochuco og piajenos, i Chile huasos og i Ecuador chargas. I Mexico fik sombreroerne ekstremt stor, ofte oprullet skygge.

Den spanske hattemode dannede også grundlag for cowboyhattene i Nordamerika, som særlig hattefabrikanten Stetson udviklede og gjorde populære fra 1860-tallet og frem.

Typer og navn 
Navnet sombrero kommer fra det spanske ordet sombra, der betyder "skygge". På spansk bruges betegnelsen om alle typer hatte, ikke bare den meksikanske variant som på spansk kaldes sombrero mexicano, "mexikanerhat", et navn som også er almindeligt på dansk. I Mexico kaldes sådanne hatter sombrero charro efter charroerne, de mexikanske cowboys.

Ellers findes der forskellige sombreroer med navn fra flere steder og distrikter. Mange ligner cowboyhatte og andre typer solhatte af fletværk. For eksempel har sombrero cordobés, en sombrerovariant fra Córdoba i Spanien, stiv, rund skygge og flad puld, der ligner en stor straw boater, en type stråhat, som var særlig populær i USA og Vesten i 1920'erne, eller hatten hos venetianske gondolierer. Sombrero Vueltiao er en sombrero, som er blevet et symbol for Colombia. Hatten har tydelige mønstre og er mere formet som en cowboyhat end den cirkelrunde mexikanerhat.

Sombrero de catite (catite) er en mere usædvanlig hat med konisk puld og høj, cirkelrund skygge. Den har traditionelt blevet båret af mændn i Andalusien i Spanien, gerne over et knyttet hovedtørklæde. Sombrero calañés (også kalt sombrero castoreño) fra Calañas i Andalucíen er en mindre og lavere variant af denne.

Galleri

Referencer 

Hatte
Sommelier

En sommelier (fra fransk: Mundskænk) er den tjener, som tager sig af serveringen af vin i en – især finere – restaurant. Det drejer sig om at hjælpe gæsten med valg af den rette vin til det bestilte måltid eller den enkelte ret og serveringen af den. For nogen kan det rette vinvalg være så vigtigt, at en restaurants sommelier næsten kan have samme betydning for dens ry som dens chefkok.

En sommelier har desuden almindeligvis ansvaret for restaurantens indkøb og oplagring af vin, hvorved han ofte er ansvarlig for den væsentligste del af den kapital, der er bundet i restauranten.

I London findes en international uddannelse til "Master of Wine", som efter årelange kurser fører frem mod den endelige prøve, som er særdeles vanskelig at bestå.

Kilder/henvisninger 

Vin
Stillingsbetegnelser
Søvngængeri

Søvngængeri (somnambulisme) er en søvnforstyrrelse, hvor man i sovende tilstand udfører ting, som man normalt skulle være vågen for at udføre. Den almindeligste form for søvngængeri er, at man vandrer omkring uden fuld bevidsthed.

Søvngængeri er ikke i sig selv farligt, men risikoen for at komme til skade vil være større. I marts 1994 gik en 80 år gammel kvinde i søvne i sit hjem på Oppsal i Oslo, og vågnede forslået på den sneklædte jord udenfor boligblokken. Psykiater Jarl W. Jørstad udtalte, at han aldrig før havde hørt om nogen, der var klatret ud af et vindue i søvne. Damen faldt ned fra fjerde etage [dvs. tredje sal], men kom fra det.

Psykiatrisk diagnose 
Lægevidenskaben klassificerer søvngængeri som en psykiatrisk diagnose. Ifølge American Psychiatric Associations Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders, Fifth Edition (DSM-5) skal man opfylde følgende kriterier for at stille diagnosen:
 Man vandrer rundt i søvne
 Er ukontaktbar
 Når man vågner, har man glemt alt om vandringen
 Ingen funktionsnedsættelse efter opvågning
 Medfører ubehag i hverdagen
 Må ikke skyldes alkohol eller stoffer

Lægevidenskaben kender endnu ikke den endelige årsag til somnambulisme. En teori er, at forstyrrelsen skyldes en manglende koordination mellem bevidsthedssystemet og bevægelsesapparatet, eventualt at forstyrrelsen skyldes en kromosomfejl.

Referencer 

Gængeri
Sonate

En sonate er et musikstykke i sædvanligvis 3 eller 4 satser for et eller to instrumenter. Den mest almindelige sonate er klaversonaten, som er skrevet kun for klaver, men violinsonate eller cellosonate er også ret almindeligt. En violinsonate er for violin akkompagneret af klaver, en cellosonate er for cello og klaver etc.

Historie 

Sonaten blev kendt fra starten af det 17. århundrede, hvor formen var det instrumentale modstykke til den i tiden så udbredte kantate, et sangstykke.

I barokken var en sonate almindeligvis bygget op med 1-3 soloinstrumenter ledsaget af generalbas. Den var en videreudvikling af canzone francese.

Kirkesonater (italiensk: sonata da chiesa) blev normalt spillet af to violiner med generalbas – den såkaldte triosonate. Det var en musikform, der var beregnet på opførelse i kirker. En af de store komponister af kirkesonater var Arcangelo Corelli.

Kammersonaten (italiensk: sonata da camera) var en form, der blev spillet i musikelskende kredse, og formen er kendetegnet ved hyppig anvendelse af danseinspirerede satser.

I wienerklassikken fandt sonaten sin mest udbredte form bestående af fire satser:
 allegro
 andante
 menuet eller scherzo
 allegro eller presto

Eksterne henvisninger

Se også 
 Sonateform
 Sonatine
Sonatine

En sonatine er et musikstykke, der minder meget om sonaten. Den følger sonate-formen, men er oftest kortere og profileret som et mindre stykke. Desuden er satserne i en sonatine skrevet sammen således at der sker en glidende overgang, og det er altså ikke på samme måde som i en sonate "tilladt" at lave et kortere ophold mellem satserne.

Kompositionsformer
Sonde

Sonde har flere betydninger:

 Sonde (kunstnergruppe) - aarhusianske kunstnergruppe
 Lavinesonde – tynd, bøjelig metalpind til eftersøgningsbrug efter laviner.
 Sonde (medicin) – tynd slange til tilførsel af næring, se sondemad.
 Rumsonde – ubemandet, undersøgende rumfartøj.
Sophia

Sophia er et pigenavn, der stammer fra græsk og betyder visdom.

Andre former er:
 Sofia (mest tysk, italiensk, nordeuropæisk, russisk)
 Sofie (tysk, dansk)
 Sophie (fransk)

Det tilsvarende drengenavn er Sofus, latiniseret form af græsk, sofos (vis, her betyder det altså klog mens sofia betyder visdom. Bemærk at Sofus ikke bruges som drengenavn i Grækenland).

Lidt over 20.000 danskere bærer et af navnene, heraf næsten 75% Sofie, ifølge Danmarks Statistik. Navnet indgår derudover i sammensætninger som Annesofie og flere andre.

Navnet Sonja er et russisk kælenavn for Sofia. Fie er en forkortelse af navnet.

Navnedag er den 15. maj.

Kendte personer med navnet

Kongelige 
 Sofia af Minsk, dansk dronning til Valdemar den Store.
 Sophia af Danmark, datter af Valdemar den Store
 Sophie af Pommern, dansk dronning til Frederik 1.
 Sophie af Mecklenburg, dansk dronning til Frederik 2.
 Sophie Amalie af Braunschweig-Lüneburg, dansk dronning til Frederik 3.
 Sophie Amalie Moth, dansk elskerinde til Christian 5. og mor til tre af hans børn.
 Sophie Magdalene af Brandenburg-Kulmbach, dansk dronning til Christian 6.
 Sofia Magdalena af Danmark, svensk dronning til Gustav 3.
 Sophie af Preussen, græsk dronning til Konstantin 1.
 Sofia af Grækenland, spansk dronning til Juan Carlos af Spanien

Andre 
 Sophie Alberti, dansk kvindesagsforkæmper.
 Sophie Brahe, dansk astronom.
 Sofia Coppola, amerikansk filminstruktør.
 Sophie Ellis-Bextor, engelsk sanger.
 Sofie Gråbøl, dansk skuespiller.
 Sophie B. Hawkins, amerikansk skuespiller og sanger.
 Sofie Holten, dansk (figur)maler.
 Sofia Karlsson, svensk musiker
 Sophie Keller, dansk sanger.
 Sofie Lassen-Kahlke, dansk skuespiller.
 Sophia Loren, italiensk skuespiller.
 Sophie Marceau, fransk skuespiller.
 Sophie Scholl, tysk nazimodstander.
 Sofie Stougaard, dansk skuespiller.

Navnet anvendt i fiktion 
 Miss Sophie er den ene af personerne i tv-sketchen 90-års-fødselsdagen.
 Tante Sofie er en figur fra Thorbjørn Egners børnebog Folk og røvere i Kardemomme by.
 Sofies Verden er titlen på en roman af Jostein Gaarder.
 Sofie er titlen på en dansk film fra 1992 instrueret af Liv Ullmann.

Andre anvendelser 
 Sofia er hovedstaden i Bulgarien.
 Hagia Sophia er et museum, oprindelig græsk ortodoks kirke, senere tyrkisk moske, i Istanbul.
 Sophia Amalia var navnet på Danmarks første kongeskib, navngivet efter dronning Sophie Amalie.
 Sophia, menneskelignende robot

Noter 

Pigenavne
Sopran

Sopran kan hevise til forskellige artikler:

Sopran (stemme) - høj kvinde- eller drengestemme, fx i et kor
 Et instrument i et højt register f.eks. en violin eller sopransax
Sopranist

Sopranist (også sopranista eller mandlig sopran) er en mandlig sanger der synger falset i samme tonefald som en kvindelig sopran.

Kendte sopranister 
 Simone Bartolini
 Jorge Cano
 Max Emanuel Cencic
 Aris Christofellis
 Philippe Jaroussky
 Adriano D'Alchimio
 Vyatcheslav "Slava" Kagan-Paley
 Adam Lopez (pop, jazz, latin)
 Angelo Manzotti
 Radu Marian
 Tomotaka Okamoto
 Michael Maniaci
 Brian Charles Rooney

Sang
Kropsforandring
Sordin

En sordin er en dæmper. Betegnelsen bruges typisk om en dæmper på musikinstrumenter. På en violin samt andre strygere i samme familie, er en sordin en slags klemme, der sættes på stolen. Sordinen stopper nogle af svingningerne fra strengene, der bevæger sig via stolen til resonanskassen. På den måde dæmper en sordin instrumentets lyd. Sordiner er typisk lavet af hårdt gummi, men findes også i metal, hvis der skal lægges en ekstra dæmper på instrumentet

Kilder/henvisninger 

Musik
Sort (flertydig)

Sort har flere betydninger:

 Sort (farve) – er den farve, som opstår, når intet lys rammer øjets nethinde, og bruges også i overført betydning
 Sort (botanik) – botanik ens gruppe af planter
 Sort (film) – dansk kortfilm fra 2014 instrueret af David Adler
 Sort (hudfarve)
 Neger – fra latin "niger", der betyder sort; sort bruges også som eufemisme for neger

Sammensætninger 
 Sort arbejde – solgt arbejdsydelse, som ikke meddeles til relevant myndighed
 Sorte penge – hvidvask af penge eller indkomst som er holdt uden for opgivelsen til skattevæsenet
 Sort (tale) – et dansk idiom for uforståelig tale
 Sorte skole – middelalderens højere skole
 Sort hul – et himmellegeme med en masse så stor, at end ikke lys kan udsendes fra dens "overflade"
 Sort sol – meget store stæreflokke ved vadehavet
 Sort Sol (band) – et københavnsk punkband

Se også 
 Cultivar – en særligt udvalgt type af en bestemt planteart, kaldes også sort
Sortbroget Dansk Malkerace

Sortbroget Dansk Malkerace (SDM) eller Dansk Holstein (DH) er en dansk malkekvægsrace baseret på Holstein-Frieser. Racen stammer oprindeligt fra Nederland, Nordtyskland og Jylland. Racens beslægtede forgænger blev indtil 1949 kaldt Jysk Kvæg.

Karakteristika 
Kvæget er ca. 135 cm højt og vejer 600-650 kg Racen er, som navnet siger, sortbroget, og mulen er oftest mørk. Det er ret kraftige køer med et rummeligt midtstykke, stærk og muskuløs ryg, bredt, regelmæssigt firsidet og ret fladt kryds, dybe og brede lår og et veludviklet yver med middelstore patter.

Ydelse 
Kvægracen Dansk Holstein er en kraftig malkerace, hvor der i avlsarbejdet er lagt vægt på kødproduktionen udover produktionen af mælk.
I 2010-11 var der i alt i Danmark 371.467 årskøer af racen Dansk Holstein med en gennemsnitlig årsydelse på 9.419 kg mælk.

Kilder/henvisninger 

Kvægracer
Danmarks pattedyr
Malkekvæg
SOS

SOS er det internationale nødsignal i morsealfabetet.

Det blev "• • • – – – • • •", fordi det var let at forstå for en telegrafist "gnist", selv med støj på ledningen/signalet. SOS sendes som ét tegn i stedet for tre for at vise, at det ikke er en forkortelse. Altså hverken "Save Our Souls", "Save Our Saucepans", "Save Our Ship", Sild og Snaps eller "Send Our Savior".

I 1906 erstattede det CQD som internationalt nødsignal

Det tilsvarende nødsignal ved radiotelefoni er Mayday.

Nødkommunikation
Soteriologi

Soteriologi af græsk soteria "frelse" + logi "læren om".

Som religiøs og sekulær praksis 
Soteriologier, lærer om frelse, står centralt i de fleste religioner. 
Som en række ideer om hvordan verden og mennesker kan udfries fra de aktuelle eksistensbetingelser til en form for idealtilstand. 
Som en række ritualiserede praksisformer, som giver mennesket praktiske øvelser og redskaber til at opnå et bedre liv, eventuelt i andre dimensioner.

Som "frelsens" hvorfra, hvortil og hvorledes 
Soteriologi betegner de forestillinger, en bestemt religiøs gruppe gør sig om frelsen:  hvorfra, hvortil og hvorledes?

Frelsens hvorfra refererer til den aktuelle, negativt bestemte situation, som den pågældende gruppe oplever som udtryk for gudsforladthed eller som udtryk for det/den ondes herredømme.
 
Frelsens hvortil henviser til den (eskatologiske) ophævelse af denne negative tilstand og til oprettelsen af at utopisk samfund, et messiansk rige, en fornyet jord, et Paradis eller en himmel, det vil sige et sted hvor guddommelig vilje og dermed per definition retfærdighed hersker uindskrænket (jævnfør 2 Pet 3, 13).
 Andet Petersbrev 3, 13: "... Men efter hans løfte venter vi nye himle og en ny jord, hvor retfærdighed bor. ..."
 
Frelsens hvorledes betegner den eller de måder, hvorpå den første tilstand overvindes og erstattes med den sidste. Der refereres til guddommelige indgreb, især i form af sendelse af en fra himmelen udgået åbenbarer- og/eller frelserskikkelse og i form af en guddommeligt udvirket fjernelse af de gudfjendtlige magter. (Bilde, kapitel 8)

Kilde 
 Bilde, Per (2001). En religion bliver til : en undersøgelse af kristendommens forudsætninger og tilblivelse indtil år 110. Frederiksberg : Anis. DK5=22.59. 
Fra kapitel 8 : Soteriologi

Se også 
 Frelse – Retfærdiggørelse – Forsoning – Kristologi
 Eskatologi – Apokalyptik – Messianologi

Eksterne henvisninger 
 Litteratur til emnet
Fra Patristik.dk : Soteriologi
Fra Afdeling for Systematisk Teologi : Litteraturvejledning , afsnit Kristologi og soteriologi

 
Jødedom
Soufflé

Soufflé er navnet på en let æggeret. Navnet, soufflé, kommer gennem fransk fra latin: sub = "under" + flare = "blæse". Da æggene er pisket op med luft, kan retten siges at være "underblæst".

Soufflé fremstilles i mange forskellige beholdere "soufflé-skåle" eller ramekin.

Eksterne henvisninger 

Ægretter
Desserter
Kager
Soul

Soul er en musikstil, som opstod i 1950'erne i USA's afrikansk-amerikanske befolkning. Soulmusik er musikalsk inspireret af gospelmusikkens sangstil og den daværende rhythm'n'blues, men hvor gospelmusikken er religiøs, er soulmusikken det ikke. Tekstemnerne er ofte kærlighed, sex og parforholdets kvaler. Soulmusikkens gennembrud kom sidst i 1950'erne med sangere som Ray Charles og musikstilen fik en stor opblomstring først i 1960'erne gennem udgivelser på pladeselskaberne Motown, Stax/Volt og Atlantic. Blandt væsentlige soulmusikere fra den periode kan nævnes Aretha Franklin, Otis Redding, Marvin Gaye, Sam Cooke, Smokey Robinson og Wilson Pickett.

Soulmusikken udviklede sig videre i 1970'erne. I takt med en øget politisk bevidsthed blandt den afrikansk-amerikanske befolkning i USA kom der også andre (politiske) emner ind i soulmusikkens tekstunivers, og soul blev anset som en del af en "sort bevidsthed". 

Soulmusikkens indflydelse på nyere populærmusik i den vestlige verden er enorm. Den har affødt nye genrer som funk, disco og rap. Også rockmusikken, hvis rod også er i rhythm'n'blues, er blevet dybt inspireret af soulmusikken. Allerede The Beatles erkendte dette på et nummer som Got To Get You Into My Life fra 1966 fra albummet Rubber Soul.

I vore dage kaldes den sungne populærmusik, som viderefører soul, ofte for r'n'b, men lighederne med den oprindelige rhythm'n'blues er ikke længere så tydelige. Nyere amerikanske musikere som f.eks. Angie Stone og Erykah Badu har fået hæftet betegnelsen neo-soul  på sig, idet de er tydeligt inspireret af 1960'erne og 1970'ernes soulmusik.

Eksterne henvisninger 

Musikgenrer
Musik fra USA
Sovjet

Sovjet har flere betydninger:

Sovjet (råd)
Sovjetunionen – fx i sammensætninger "sovjet-"
Spagat

Spagat (ej at forveksle med split) er en siddende balletstilling med benene i en position med et ben fremadrettet og et ben bagudrettet. Bruges også i gymnastik. Øvelsen kræver stor smidighed i udøverens led, men nogle personer, der lider af hypermobilitet kan uden videre gå i spagat uden på forhånd at varme op eller have trænet led og ledbånd

Galleri 

Dansetrin
Gymnastiske øvelser
Spaghetti

Spaghettien, der er pasta formet som lange, tynde tråde, kommer fra Kina, hvor den blev opfundet omkring 2000 f.Kr. På det tidspunkt blev det lavet af to slags hirse, i den form vi i dag kender som nudler. Hveden – som spaghettien i dag er fremstillet af – kom først til Kina 1000 år efter.

De fleste forbinder spaghetti med Italien, men kineserne har dog altid hævdet at Marco Polo tog spisen med fra Kina.

Mange omtaler også tynde pastarør som spaghetti eller eventuelt rørspaghetti, men det mest korrekte i Danmark er stadigvæk det italienske låneord makaroni.

Etymologi 
Spaghetti er plural af det italienske ord spaghetto, hvilket er afledt af ordet spago som betyder "tynd streng".

Se også 
 Spaghetti aglio e olio
 Spaghetti alla puttanesca
 Spaghetti carbonara

Eksterne henvisninger 

Mad fra Kina
Mad fra Italien
Pasta
Spahi

Spahi (også sipahi, sepahi eller spakh; fra tyrkisk sipahi, oprindelig fra persisk سپاهی, sepâhi) var oprindeligt navnet på det fornemste af seks rytterkorps ("kapu kuli"), som aflønnedes af den osmanniske statskasse. Senere overgik navnet til alle disse korps og endelig til alt irregulært rytteri. 

Franskmændene brugte betegnelsen for det rytteri, som de oprettede i Afrika af nordafrikanske styrker. Spahi, som oprindelig kun var beregnet til ordonnanstjeneste, udgjorde i 1834 4 eskadroner, men var i 1845 vokset til 3 regimenter, hver på 6 eskadroner. De blev siden ligestillet med det øvrige kavaleri. 1er régiment de spahis, en panserbataljon i 6. lette panserbrigade (6ème BLB), er i dag alene om at bære det nordafrikanske kavaleris traditioner i den franske hær.

Det engelske udtryk sepoy kommer af spahi, fra persisk via urdu.

Eksterne henvisninger 

Om spahi i Brockhaus Conversations-Lexikon, bind 5, Amsterdam 1809, s. 326-327 
Om spahi i Herders Conversations-Lexikon, Freiburg im Breisgau 1857, bind 5, s. 260. 
Om spahi i Pierer's Universal-Lexikon, bind 16, Altenburg 1863, s. 325. 
Musee de Spahis, Senlis, France 
Om spahi på LookLex 

Militær
Spanking

Spanking er slag eller piskning med seksuelt formål. Ideen er at fremkalde en smerte uden angst. Derved kan man opnå en seksuel ophidselse ved hjælp af det morfinlignende stof Endorfin, som kroppen naturligt afgiver til blodet, når man udsættes for smerte. Ved normal smerte har man ingen glæde af stoffet, da angsten overdøver den ruslignende fornemmelse.

Udtrykket bruges også i overført betydning om en kritik eller udskældning, som foregår offentligt, uden at man mener noget alvorligt ondt med den.

Se også 
 Sadomasochisme

Eksterne henvisninger 

BDSM
Sparkstøtting

En sparkstøtting (fra svensk, hvor stötting (= kort kælke) er afledet af stött = kort) eller kun spark er en form for slæde, bestående af en stol med lange meder monteret underneden. På stolen kan man placere varer eller en passager. Føreren står bag stolen, med et ben på den ene mede, og skubber fra med det andet ben som på et løbehjul. På stoleryggen er monteret et håndtag, man kan holde fast i og styre sparkstøttingen med. Den fungerer kun på hårdt, glat underlag som is eller hård sne. Sparkstøtting benyttes på tilfrosne vand, både på rejse og under isfiskeri. 

Den første kendte beskrivelse er fra Piteå i 1872. Piteå har sit eget sparkstøttingmuseum med forskellige ældre udgaver af sparkstøttingen. Efter 1900 kom sparken i almindelig brug også i Norge, og i Aschehougs konversationsleksikon fra 1925 forlød, at den er "særlig yndet hos ungdommen". Frem til omkring 1930 blev sparkstøttingerne fremstillet hos smeden. Efter 1930 blev produktionen industrialiseret. Tidlige sparkstøttinger havde meder af træ med jernbeslag under. Sin fulde funktionalitet fik sparkstøttingen først med stålmederne.

I træfningen ved Minnesund mellem norsk og tyske tropper i april 1940 blev sparkstøttinger anvendt til forflytning af de norske tropper på Mjøsas is.

På Geilo og i Hurdal afholdes et årligt VM for sparkstøtting.

Noter 

Slæder
Menneskedrevet fremdrift
Cerebral parese

Cerebral parese (spastisk lammelse) er en hjerneskade, der gør, at hjernen ikke kan styre musklerne normalt.

Årsag 
Cerebral parese kan opstå under fostertilstanden, under fødslen eller efter fødslen. Cerebral parese er en hjerneskade, der i 9 ud af 10 tilfælde skyldes skader på det ufødte barns hjerne. Kun i cirka 1 ud af 10 tilfælde er der tale om en skade, der er sket under eller kort tid efter fødslen. Der fødes cirka 150 børn årligt med CP i Danmark.

Hovedtyper og symptomer 
Der er tre hovedtyper af sygdommen:
 Spastisk cerebral parese er den hyppigste, den udgør cirka 75 % af tilfældene. 
 Dyskinetisk cerebral parese udgør cirka 10-15 % af tilfældene
 Ataktisk cerebral parese udgør cirka 5-7 % af tilfældene.

Ved spastisk cerebral parese er pyramidebanen sat ud af funktion, hvorved der ses en række karakteristiske symptomer: øget muskeltonus, øgede reflekser (hyperrefleksi) og Babinski refleks.

Behandling 
Der findes ingen helbredende behandling for diagnosen. Man kan behandle nogle af symptomerne ved fysioterapi, ridefysioterapi, ergoterapi, lægebehandling (botox og operationer) og pædagogisk støtte i daginstitution og skole. I takt med at levealderen stiger, må det forventes, at senfølgerne af cerebral parese forværres.

Kulturelle aspekter 
Fra 1929 til 1980 var alle spastiske børn underlagt særforsorgen i højere eller mindre grad. Hvor meget barnet havde at gøre med forsorgen afhang bl.a. af, om barnet var anbragt uden for hjemmet eller boede hjemme.

Den almindelige danske betegnelse for en person med cerebral parese (latinsk for spastisk lammelse) er spastiker.  Udtrykket spasser er slang for spastiker, men er blevet et skældsord om dem, der opfører sig klodset, tåbeligt eller hensynsløst. Det regnes i dag for upassende at bruge om sygdommen og som skældsord. I en reklame for thansen.dk fra 2007 blev der fx brugt udtrykket spasser, men det blev efter klager ændre til spade.

Som en modreaktion har nogle yngre spastikere taget ordet til sig og omtaler sig selv som spassere. Det er et eksempel på reappropriation.

Hjerneskaden, der giver cerebral parese, kan medføre fysiske og kognitive udfordringer, men det er ikke sikkert, at man har begge dele. Graden af cerebral parese spænder meget bredt, og man kan finde akademikere  med cerebral parese.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Elsass Fonden
 CP Danmark
 Sundhedsguiden

Handikap
Neurologiske sygdomme
Speaker

Speaker har flere betydninger:

Speaker er lederen af Repræsentanternes Hus i USAs kongres
Speaker er engelsk betegnelse for en taler. Se Taler.
Speaker er formanden i det engelske underhus. Se Underhuset.
Speaker er den der annoncerer  radioprogrammer. Se Radioprogramannoncør.
Speaker er inden for sprogteknologi en person, som lægger stemme til en difonbaseret syntese. Se Difonbaseret syntese.
Specie

Specie har flere betydninger:

 Speciedaler – en gammel dansk mønt, hvis værdi var lig med fire kroner
 Specie (småkage) – en type påskesmåkage, der er flad og på størrelse med en speciedaler.
Speed

Speed har flere betydninger:

Lokaliteter 
 Speed, Indiana − et kommunefrit område i Clark County, Indiana, USA
 Speed, Kansas − en by i Phillips County, Kansas, USA
 Speed, Missouri − et kommunefrit område i Cooper County, Missouri, USA
 Speed, North Carolina − en by i Edgecombe County, North Carolina, USA
 Speed, West Virginia − et kommunefrit område i Roane County, West Virginia, USA
 Speed, Victoria − et område i Victoria, Australien

Personer 
 Chris Speed (født 1967) – en amerikansk jazzmusiker
 Gary Speed (1969–2011) – en walisisk fodboldspiller og -træner
 James Speed (1812–1887) – en amerikansk jurist og politiker
 John Speed (1552–1629) – en britisk historiker og kartograf
 Scott Speed (født 1983) – en amerikansk racerkører
 Thomas Speed (1768–1842) – en amerikansk politiker
 Björn Strid (Björn "Speed" Strid, født 1978) – en svensk sanger

Film og tv 
 Speed (film fra 1936) − en amerikansk film fra 1936
 Speed (film fra 1984) − en dokumentarfilm fra 1984
 Speed (film fra 1994) − en amerikansk film fra 1994
 Speed 2: Cruise Control − en opfølger fra 1997 til filmen fra 1994
 Speed (film fra 2007) − en indisk film fra 2007
 Speed (film fra 2015) − en sydkoreansk film fra 2015
 Speed (pornofilm) – en amerikansk pornofilm fra 2010
 Speed (tv-serie) − en tv-serie sendt på BBC i 2001
 Speed (tv-kanal) − en tv-kanal ejet af Fox Broadcasting Company, som eksisterede fra 1995 til 2013

Musik 
 Speed (band fra Japan) − et japansk band
 Speed (band fra Sydkorea) − et sydkoreansk band
 Speed (Billy Idol-sang) − en sang af Billy Idol fra 1994
 Speed (Bond-sang) − en sang af Bond fra 2002
 Speed (Montgomery Gentry-sang) − en sang af Montgomery Gentry fra 2002

Spil 
 Speed (kortspil) − et kortspil
 Speed (mobiltelefonspil) – et spil til mobiltelefon

Teknik 
 Speed − engelsk ord for hastighed
 Speed − engelsk ord for gear

Øvrigt 
 Speed − slang for amfetamin
Speedometer

Et speedometer er en fartmåler: Udtrykket bruges mest om fartmåleren i køretøjer på land. I flyvemaskiner og skibe virker tilsvarende instrumenter på en lidt anden måde end speedometeret, og omtales her som hhv. fartmåler (eller med et engelsk udtryk: airspeed indicator), og en log.

Et speedometter blev opfundet før 1888 af Josip Belušić. Han patenterede sin opfindelse i 1888 i Wien og præsenterede den i 1889 på Exposition Universelle i Paris.

Kilder

Se også 
 Kilometertæller
 Hodometer

Måleinstrumenter
Køretøjsteknologi
Bildele
Spektralanalyse

Spektralanalyse har flere specialiseringer:
 Spektroskopi
 Spektrumanalysator
Spektroskopi

Spektroskopi eller spektrometri er måling og studie af frekvensspektra. Ved et spektrum fra atomer, molekyler, stjerner forstås almindeligvis fordeling af intensitet som funktion af energien i de udsendte partikler (f.eks. elektroner eller fotoner). Apparatet som benyttes til at måle spektre kaldes et spektrometer.

Der findes flere forskellige former for spektroskopi, bl.a. infrarød spektroskopi (IR), massespektrometri (MS) og NMR. Infrarød er god til at fortælle, hvilke funktionelle grupper stoffet indeholder. Ud fra MS kan man bl.a. se halogener, samt hvor stort stoffet er, ved at finde molvægten. Der findes flere forskellige former for NMR, bl.a. H og C. Disse fortæller, hvor mange forskellige H- og C-atomer der er i stoffet.

I astronomi anvender man eksempelvis spektroskopi til at bestemme grundstofsammensætningen i en stjerne ved at analysere spektret af dens lys. Stjernernes forskellige spektre opdeles i spektralklasser.

Referencer 

 
Akademiske discipliner
Spes

Spes kan henvise til flere artikler:

 Spes (mytologi); i romersk mytologi håbets gudinde. 
 Spes (skib); var et svensk skib der førte tropper til Bornholm, i 1658. se: Den Bornholmske opstand i 1658
Spex

Spex er en form for amatørkomedieteater spillet af højskole- og universitetsstuderende i Sverige og dele af Finland. Universitetsbyer såsom Göteborg, Lund, Uppsala og Linköping har lange traditioner for Spex. Ordet spex kommer fra spektakel.

Teater
Spidsskarp

Spidsskarp er ammunition type der bliver benyttet til skydevåben i alle størrelser, hvor projektilets kappe er ført helt frem til spidsen. Dette reducerer projektilets tendens til at splintres ved anslag.

Denne type ammunition benyttes for det meste til militære rifler, da den er uforsvarlig at bruge til jagt, som følge af manglende ekspansion eller anslagsenergi, som ofte gør, at dyret ikke falder, når det rammes.

Ammunition
Spies Rejser

Spies Rejser er et dansk rejsebureau startet af Simon Spies.

De første Spies-turister rejste 11. november 1956 til Mallorca. De første 26 turister kørte med tog til Barcelona og videre med båd til Mallorca.

I begyndelsen af 1960'erne overgik rejserne til propelfly.

De første fløj med Aero Loyd, senere med Flying Enterprise, Conair, MyTravel og derefter Thomas Cook Airlines Scandinavia.

Tjæreborg præsten Eilif Krogager var den store iværksætter, men det var Simon Spies
der tjente pengene.

I mange år var Spies Rejser en af de største aktører i den danske rejsebranche.

I 1989 opkøbte Spies Rejser konkurrenten Tjæreborg Rejser.

I 1996 blev Spies, Tjæreborg og Conair solgt til britiske Airtours plc.

Tjæreborg Rejser og Spies Rejser flyselskab hed en overgang MyTravel, men skiftede 9. maj 2008 navn til Thomas Cook Airlines Scandinavia.

I maj 2009 lægges Tjæreborg Rejser og Spies Rejser sammen, under navnet Spies. Spies var en del af den britiske rejsekoncern Thomas Cook Group, der havde en omsætning på 9 milliarder GBP i 2017.

Efter Thomas Cook gik konkurs i 2019 blev den skandinaviske del solgt til Petter Stordalen sammen med kapitalfonden Altor og  TDR Capital som

Eksterne henvisninger 
 Spies.dk

Referencer 

Rejsebureauer i Danmark
Etableret i 1956
Spin

Spin kan henvise til flere artikler:
 Spin (fysik) – en partikels indre impulsmoment inden for kvantemekanikken 
 Spin (kommunikation) – at dreje kommunikation i en bestemt retning
 Spin (flyvning) – en flyvemaskines snurren om sin egen akse
 Spin (tidsskrift) - et amerikansk musiktidsskrift
Spion

En spion, hemmelig agent eller efterretningsagent er en person som begår spionage, dvs. indhenter informationer fra fortrolige og/eller almindeligt tilgængelige kilder og videregiver disse til en fremmed magt.
Siden 2. halvdel af 1900-tallet har begrebet agent været brugt omtrent synonymt hermed.

En indflydelsesagent er en person der, uden at det fremgår på overfladen, arbejder i et land til fremme et andet lands interesser – dette kan være ulovligt, men er det ikke nødvendigvis.

En spions belastning 
At være spion kan være fysisk farligt og er psykisk krævende, da man skal leve et dobbeltliv hvor man i kortere og længere perioder bedrager andre, hvilket også vil have en virkning på spionen selv.

Referencer

Se også 
 Sovende spion
 Industrispionage
 Signalefterretning
 Spionsatellit
 Agent
 Echelon (netværk)
 Regeringserklæringen 1968
 Spy-fi
 Diplomat

Eksterne henvisninger
 hvordanbliverjeg.dk: Hvordan bliver man efterretningsagent?

Spionage