alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1566

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588; Danmark i krig: Den Nordiske Syvårskrig 1563-1570

Se også 1566 (tal)

Begivenheder 
 Norske tropper angriber Värmland
 Et dansk felttog i Västergötland standses i september, da der udbryder pest blandt tropperne.
 7. januar – Pius V bliver Pave til sin død i 1572.

Født 
 19. juni - Jakob 6. af Skotland fra 1567 og senere i 1603 1. af England til sin død i 1625. Han var gift med Frederik 2.s datter, Anna af Danmark.

Dødsfald 
 2. juli – Nostradamus, fransk astrolog (født 1503)
 Jacob den Danske, franciskanermunk og missionær dør i Mexico (født ca. 1484)

Eksterne henvisninger 

66
1567

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588; Danmark i krig: Den Nordiske Syvårskrig 1563-1570

Se også 1567 (tal)

Begivenheder 
 12. februar – Thomas Campion døbes.
24. juli - Dronning Marie Stuart af Skotland tvinges til at abdicere til fordel for den 1-årige Jakob 6.

Født 
 14. oktober - Jacob Rosenkrantz, dansk-norsk godsejer, lensmand og diplomat. (død 1616).

Dødsfald 
 10. januar – Henry Darnley, gift med den skotske dronning Marie Stuart, myrdes.

Eksterne henvisninger 

67
1568

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588; Danmark i krig: Den Nordiske Syvårskrig 1563-1570

Begivenheder

Udateret 
 Firsårskrigen starter med den Spanske statholder, Fernando Álvarez de Toledos hårde forfølgelse af de Nederlandske calvinister, og henrettelsen af fremtrædende adelsmænd

Januar 

 24. januar - efter at være nået helt til Norrköping i Vintertogtet under Syvårskrigen, må Daniel Rantzau vende hjem mod Danmark igen, da han mangler krudt, bly og bøsser. Tilbagetoget bliver et mareridt, da vejret skifter mellem frost og tø, som gør vognene tunge

Februar 

 14. februar - Daniel Rantzau hær, der er på tilbagetogt fra Norrköping, når udemattede atter dansk grund

Maj 

 16. maj - Marie Stuart, Skotlands dronning, flygter til England
 23. maj - Nederlandene erklærer sig uafhængig af Spanien

September 
30. september - den sindssyge svenske konge Erik 14. afsættes, og i stedet indsættes hans broder Johan 3

November 
 25. november – Sagen mod den skotske dronning Marie Stuart indledes i Westminster, London

Født 
 15.- ell. 25. marts - Johannes Bureus, svensk rune- og sprogforsker (død 1652).
 15 september - Ægidius Lauridsen, dansk rektor i Ribe (død 1628).

Dødsfald 
 13. maj - Sophie af Pommern, Frederik 1.s ægtefælle; dronning af Danmark og Norge fra 1523 til 1533 (født 1498).

Eksterne henvisninger 

68
1570

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588; Danmark i krig: Den Nordiske Syvårskrig 1563-1570

Se også 1570 (tal)

Begivenheder

Juli 
15. juli - blev der på den tyske kejsers initiativ holdt fredsmøde i Stettin. Mødet resulterede i Freden i Stettin den 13. december samme år, der afsluttede Den Nordiske Syvårskrig

August 
8. august - den tredje borgerkrig i Frankrig afsluttes med freden i Saint-Germain-en-Laye. Den giver huguenotterne amnesti og overlader dem La Rochelle og Cognac som fristæder

December 

 13. december - med freden i Stettin afslutter Den Nordiske Syvårskrig

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

70
1571

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588

Se også 1571 (tal)

Begivenheder 
 14. april – På herredagen i København forkynder kong Frederik 2. freden med Sverige.
 7. oktober – En flåde under spansk ledelse besejrer en osmannisk i slaget ved Lepanto. Det afslutter den tyrkiske dominans i Middelhavet.

Født 
 27. december – Johannes Kepler, tysk astronom og matematiker. (død 1630)

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

71
1572

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588 

Se også 1572 (tal)

Begivenheder

Juli 
 20. juli blev kong Frederik 2. viet til sin 15-årige kusine, Sophie af Mecklenburg

August 
 24. august - natten til denne dag kaldes Bartholomæusnatten og hentyder til massemyrderierne på de franske huguenotterne, hvoraf ca. 20.000 blev dræbt. Blodbadet var iværksat af enkedronning Katarina af Medici, der fik sin søn Kong Karl 9. til at udstede ordren

November 
 11. november – På Herrevad kloster observerer den danske astronom Tycho Brahe en ny stjerne, en supernova, kaldet "Stella Nova" (nye stjerne), på himlen i stjernebilledet Cassiopeia. Resterne af Tycho Brahes supernova ses nu som SN 1572. Tycho Brahes egen beretning kan læses i dansk oversættelse: "Om den nye stjerne"

Født 
 1. februar - Ellen Marsvin, senere svigermor til Christian 4. (død 1649).

Dødsfald 
 Pave Pius 5., efterfølges af Pave Gregor 13.
 Sankt Villehad af Danmark – en franciskansk martyr.

Referencer

Eksterne henvisninger 

72
1573

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588

Begivenheder 
 Tycho Brahe udgiver et skrift "De nova stella" om en nyopdukket stjerne i stjernebilledet Cassiopeia der nu kan ses som SN 1572
 Konføderationen af Warszawa
 7. marts – Osmannerriget slutter fred med Venedig, der må give afkald på Cypern.
 18. december – Hertugen af Alba Fernando Álvarez de Toledo afløses efter sit eget ønske af Don Luis de Requesens y Zuñiga, som spansk statholder i Nederlandene.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

73
1574

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588

Se også 1574 (tal)

Begivenheder 
 30. maj - Henrik 3. bliver konge af Frankrig
 3. oktober – Hollænderne besejrer den spanske hær, som belejrer Leiden. Forinden har hertug Wilhelm af Oranien ladet digerne åbne, hvorved mange spanske soldater drukner.

Født 
 5. marts - William Oughtred, engelsk teolog og matematiker. (død 1660).
 6. maj - Pave Innocens 10. (død 1655).
 8. december - Maria Anna af Bayern, hertuginde af Bayern. (død 1616).
 12. december - Anna af Danmark, ved giftemål med Jakob 6. af Skotland fra 1589 dronning af Skotland og fra 1603 af England. (død 1619).
 14. december - Holger Rosenkrantz, dansk adelsmand, rigsråd, teolog og pædagog. (død 1642).

Dødsfald 
 30. maj - Karl 9. af Frankrig, konge af Frankrig. (født 1550).
 27. juni - Giorgio Vasari, italiensk maler, arkitekt og kunsthistoriker. (født ca. 1511).
 26. juli - Birgitte Gøye, dansk hofdame, adelskvinde og godsejer. (født ca. 1511).
 31. december - Lütke Namensen, dansk teolog og franciskanermunk. (født 1497).

Eksterne henvisninger 

74
1575

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588

Se også 1575 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Voldsomt pestudbrud på Sicilien bliver spredt til resten af Italien.
 Krim-tatarerne plyndrer Ukraine

Marts 

 3. marts - den indiske Stormogul Akbar besejrer en Bengalsk hær i Slaget ved Tukaroi

Oktober 

 24. oktober – Rigshofmester Peder Oxe dør, han efterlader sig ingen sønner og en af Danmark store adelsslægter dør med ham.

November 
 14. november – Hertug Vilhelm af Oranje tilbyder den engelske dronning Elizabeth 1. af blive fyrste i Nederlandene, men dette afslår hun

Født 
 26. juli - Anna Cathrine af Brandenburg (død 1612).

Dødsfald 
9. april - Absalon Pedersson Beyer, norsk forfatter og præst (født ca. 1528).

Eksterne henvisninger 

75
1576

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588

Se også 1576 (tal)

Begivenheder 
 23. februar – Kurfyrste August af Sachsen minder hans svoger Frederik 2. om Niels Hemmingsens problematiske og offentlige "vranglære", og Frederik 2. ber Niels Hemmingsen om at forfatte en tilbagekaldelse sine ytringer på latin.
 6. maj – Chastenoi-freden indgås i Frankrig, dermed afsluttes den femte borgerkrig.
 15. maj – Censuren bliver indskærpet i Danmark, der må ikke trykkes, oversættes eller indproteres bøger, ved mindre der er accept fra de lærde på universitetet. Dette sker for at imødegå religiøse stridigheder om den lutherske nadverlære
23. maj - Tycho Brahe får foræret øen Hven, hvor han går i gang med at bygge observatoriet Uranienborg
 1. august – Lübeck giver Bornholm tilbage til Danmark, på trods af de har løfte fra Christian 3. om at måtte beholde øen endnu 50år i pant
8. august -  grundstenen til Tycho Brahes observatorium Uranienborg nedlægges på Hven
 2. november – Rudolf 2. bliver kejser over det tysk-romerske rige.
 4. november – Spanske soldater, der ikke havde fået løn, plyndrer Antwerpen, omkring 6000 indbyggere bliver dræbt.

Født 
 John Carver første guvernør i Plymouth-kolonien.
 7. oktober – John Marston, engelsk digter.
 30. oktober – Enrico Caterino Davila, italienske historiker og diplomat.

Dødsfald 
 5. marts – Don Luis de Requesens y Zuñigas, spansk statholder i Nederlandene.
 14. maj – Tahmasp I, Shah af Persien(det nuværende Iran).
 27. august – Den italienske maler Tizian dør i Venedig.
 21. september – Girolamo Cardano, italiensk opfinder og matematiker(selvmord).

Eksterne henvisninger 

76
1577

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588

Se også 1577 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 I 1577 forbød Valkendorf al slagtning af kvæg indenfor byens volde og opførte et slagtehus med 14 slagterboder uden for Vesterport.
Slotsgade 20 i Haderslev bygges.

Juni 
 16. juni James Hepburn, jarlen af Bothwell, indsættes i fangenskab på Dragsholm slot. Han har brudt et ægteskabsløfte til en dansk kvinde – men er også delagtig i mordet på den skotske dronnings mand.

December 

 13. december - Francis Drake sætter sejl fra Plymouth på 'the Golden Hind' på sin jordomsejling

Født 
 6. februar - Beatrice Cenci, italiensk adelig (død 1599)
 12. april - den senere Christian IV på Frederiksborg Slot (død 1648).

Dødsfald

Eksterne henvisninger

Referencer 

77
1578

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588

Se også 1578 (tal)

Begivenheder 
 Slotsgade 22 bygget i Haderslev.

Født 
 Anders Steensen Bille (død 1634).
 14. april – Filip 3. af Spanien (død 1621).
 9. juli – Ferdinand 2. (Tysk-romerske rige) (død 1637).

Dødsfald 
 4. april - Jørgen Hansen Tausen, dansk præst (født ca. 1535).

Henvisninger 

78
1579

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588

Se også 1579 (tal)

Begivenheder 
 25. januar – De syv nordlige provinser af Nederlandene opretter en forsvarsunion i Utrecht. Der er reelt tale om løsrivelse fra Spanien, og kong Filip 2. besvarer det med at udlove en pris for statholder Vilhelm 1. af Oranjes hoved.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

79
1580

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588

Se også 1580 (tal)

Begivenheder 

 6. april - Et jordskælv i England ødelægger flere kirker i London, deriblandt St Paul's Cathedral.
 3. september - Ribe bliver ramt af en storbrand, hvor 213 huse i 11 gader brænder ned
 25. september - Francis Drake fuldender sin jordomsejling som den første englænder, da hans skib Goldin Hind lægger til i Plymouth.

Født 
 12. oktober – Hortensio Félix Paravicino, spansk prædikant og digter (død 1633).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

80
1582

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588

Se også 1582 (tal)

Begivenheder

Januar 
15. januar – Rusland overgiver Livland og Estland til Polen

Februar 

 24. februar - Pave Gregor 13. indfører den gregorianske kalender. Den bliver dog først indført i Danmark fra 19. februar 1700, som således forvandledes til 1. marts

Juni 
 19. juni – Frederik 2.s ægteskabsforordning fastsætter blandt andet, at kirkelige vielse er den eneste lovlige ægteskabsstiftende handling

Oktober 

 4. oktober - Ved indførelsen af den gregorianske kalender bestemte Gregor 13., at den 4. oktober 1582 (juliansk) skulle efterfølges direkte af den 15. oktober 1582 (gregoriansk). Hermed blev 10 dage indhentet, der omtrent svarede til den forskydning i forhold til solåret, der var opstået siden indførelsen af den julianske kalender

November 

 27. november - William Shakespeare, 18 år gammel, gifter sig med Anne Hathaway

Udateret 
 ? – Lyksborg Slot bliver påbegyndt.
 Lukning af Brevkammeret m.m. Folen på Kalundborg Slot , se UDRH

Født 
 5. maj - Johan Frederik af Württemberg, tysk hertug, død 1628
 juni - Hans Barchmann, tyskfødt billedskærer, død 1648
 17. oktober - Johann Gerhard, tysk teolog, død 1637
 Gregorio Allegri, italiensk komponist, død 1652
 Phineas Fletcher, engelsk digter, død 1650
 William Lithgow, skotsk forfatter, død 1645

Dødsfald 
 21. juni - Oda Nobunaga, japansk daimyo, født 1534
 4. oktober - Teresa af Ávila, spansk nonne, født 1515
 11. december (ny stil) - Fernando Álvarez de Toledo, spansk hertug og statholder, født 1507
 Benedictus Olai, svensk læge, født omkring 1520

Litteratur 
A.D. Jørgensen: UDRH Udsigt over de Danske Rigsarkivers Historie, De under Kirke- og Undervisningsministeriet samlede arkiver 1884, S 26

Eksterne henvisninger 

82
1584

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588

Begivenheder 
 24. juni – Grindefangst ved Lítla Dímun på Færøerne, begyndelsen af verdens ældste jagtstatistik.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

84
1586

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588

Se også 1586 (tal)

Begivenheder

Januar 
17. januar - Slaget ved Boksum mellem en spansk hær og frisiske oprørsstyrker

Juli 
23. juli - Walter Raleigh bringer for første gang tobak med fra Virginia til England

Oktober 
 25. oktober – Maria Stuart, dronning af Skotland, dømmes til døden af en engelsk domstol

December 

 4. december -  Englands dronning Elisabeth 1. stadfæster dødsdommen over Skotlands dronning Marie Stuart

Født

Dødsfald 
 15. oktober - Elisabeth, dansk prinsesse (født 1524).

Eksterne henvisninger 

86
1587

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588

Se også 1587 (tal)

Begivenheder 
 1. februar – Elizabeth 1. af England underskriver Marie Stuarts dødsdom.

Født 
 2. januar – Anders Arrebo, dansk digterpræst (død 1637). 
 8. januar – Johannes Fabricius, hollandsk astronom (død 1616).

Dødsfald 
 8. februar –   Marie Stuart, Dronning af Skotland (født  8. december 1542)

Eksterne henvisninger 

87
1588

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588 og Christian 4. 1588-1648

Se også 1588 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Året er udnævnt til Annus Mirabilis (forunderligt år).
 Et af datidens største byggerier, Slangerup Kirke, står færdigt.
 Christian IV bliver udvalgt konge blot 11 år gammel. Der indsættes en formynderregering ledet af rigskansleren Niels Kaas. Han krones først 1596

Maj 

 28. maj - den spanske armada bestående af 130 skibe og 30.000 mand lægger ud fra Lissabon mod den Engelske Kanal

Juli 
19. juli - Den spanske armada når frem til den Engelske Kanal
 29. juli – Engelske Lord Howard og Francis Drake slår den uovervindelige spanske Armada på mere end 130 skibe ud for Plymouth.

Født 
 5. april – Thomas Hobbes, engelsk filosof (død 1679).
 13. maj - Ole Worm, dansk polyhistor (død 1654).

Dødsfald 
 4. april – Frederik II dør på Antvorskov Kloster.

Eksterne henvisninger 

88
1589

Konge i Danmark: Christian 4. 1588-1648

Se også 1589 (tal)

Begivenheder 
 18. januar - Den færøske søhelt Magnus Heinason bliver henrettet ved halshugning på Københavns slotsplads.

Født 
 5. februar - Esteban Manuel de Villegas - spansk digter (død 1669).
 Peter Minuit - valloner fra Wesel; blandt andet grundlæggeren af kolonien Ny Sverige (død 1638).
 Jeronimus Spengler, tysk glasmaler (død 1635).

Dødsfald 
 5. januar - Katarina af Medici, dronning af Frankrig (født 1519)
 2. august - Henrik 3. af Frankrig fra 1574 til sin død (født 1551).

Referencer

Eksterne henvisninger 

89
1590

Konge i Danmark: Christian 4. 1588 – 1648

Se også 1590 (tal)

Begivenheder 
 20. marts – Jakob 6. af Skotland og 1. af England besøger Tycho Brahe på Hven 
 17. maj - Prinsesse Anne af Danmark bliver kronet som dronning af Skotland 
 Glaslinser udvikles i Holland og bruges for første gang i mikroskoper og teleskoper

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

90
1591

Konge i Danmark: Christian 4. 1588 – 1648

Se også 1591 (tal)

Begivenheder 
 Udgivelse af Hundredvisebogen med dansk folkeviser.

Født

Dødsfald 
 30. december - Pave Innocens 9.

Eksterne henvisninger 

91
1592

Konge i Danmark: Christian 4. 1588 – 1648

Se også 1592 (tal)

Begivenheder

Født 
 28. marts – Johann Amos Comenius, tjekkisk født lærer, forfatter og præst (død 1670.)

Dødsfald 
 13. september – Michel de Montaigne, fransk renæssancehumanist (født 1533.)
 (dato ukendt) – Erik Nielsen Munk Lange dansk adelsmand, alkymist (født 1553.)

Eksterne henvisninger 

92
1593

Konge i Danmark: Christian 4. 1588 – 1648

Se også 1593 (tal)

Begivenheder 
 25. juli – Frankrigs protestantiske konge Henri IV konverterer til katolicismen.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

93
1594

Konge i Danmark: Christian 4. 1588 – 1648

Se også 1594 (tal)

Begivenheder 
 Formynderregeringens leder kansler Niels Kaas dør 29. juni. Rigsråd Jørgen Ottesen Rosenkrantz overtager ledelsen af Danmark.

Født 
 Rigsadmiral Ove Gjedde
 9. december – Gustav 2. Adolf af Sverige

Dødsfald 
 2. februar- Giovanni Pierluigi da Palestrina, italiensk komponist.
 14. juni – Orlando di Lasso, flamsk komponist.
 16. august - Hans Laugesen, dansk biskop

Musik 
 Thomas Morley udgiver de første engelske madrigaler.

Eksterne henvisninger 

94
1595

Konge i Danmark: Christian 4. 1588 – 1648

Se også 1595 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

95
1596

Konge i Danmark: Christian 4. 1588 – 1648

Se også 1596 (tal)

Begivenheder 
 Christian IV krones med pomp og pragt på sin 18 års fødselsdag og overtager regeringsmagten.
 David Fabricius opdager, at stjernen Mira er variabel over 331 døgn.
 30. december – De katolske lande anerkender Nederlandene som en selvstændig stat.
 Museo di storia naturale dell'Università di Pisa i Pisa bliver grundlagt.

Født 
 31. marts - René Descartes, fransk filosof og matematiker (død 1650.)

Dødsfald 
 28. januar - sir Francis Drake, engelsk viceadmiral, søfarer, mm. (født ca. 1540.)

Eksterne henvisninger 

96
1597

Konge i Danmark: Christian 4. 1588 – 1648

Se også 1597 (tal)

Begivenheder 
 27. november – Christian 4. gifter sig med Anna Cathrine af Brandenburg

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

97
1599

Konge i Danmark: Christian 4. 1588 – 1648

Se også 1599 (tal)

Begivenheder 
 Koldinghus får sit Kæmpetårn, som giver slottet sin karakteristiske profil. Navnet Kæmpetårn skyldes de fire kæmper, der var placeret i hvert sit hjørne af tårnet og hvoraf kun Hercules er tilbage. Bygherre var Christian 4.
William Shakespeares skuespil As You Like It (Som man behager) har premiere.

Født

Dødsfald 
11. september - Beatrice Cenci, italiensk adelig (født 1577)

Eksterne henvisninger 

99
1600

Konge i Danmark: Christian 4. 1588-1648 

Se også 1600 (tal)

Begivenheder

Februar 
 4. februar – Tycho Brahe og Johannes Kepler mødes for første gang i nærheden af Prag
 5. februar - slaget ved Lekkerbeetje
 17. februar – I Rom brændes den italienske munk og filosof Giordano Bruno på bålet for kætteri.

Udateret 
 Efter sejren ved Sekigahara sidder Ieyasu Tokugawa urørligt på shogunatet. Dette indleder Tokugawaperioden, som lukkede Japan for fremmede indtil 1868.

Født 
 17. januar – Pedro Calderón de la Barca, spansk forfatter (død 1681)
 28. januar – Pave Clemens 9. (død 1669)
 16. marts – Anders Bille, rigsmarsk
 19. november – Karl 1. af England, fødes på Dunfermline Castle i Skotland. 
 ca. 1600  – Pierre de Carcavi, fransk matematiker

Dødsfald 
 17. februar – Giordano Bruno, italiensk filosof og digter (født 1548)

Eksterne henvisninger 

00
1590'erne

Århundreder: 15. århundrede – 16. århundrede – 17. århundrede

Årtier: 1540'erne 1550'erne 1560'erne 1570'erne 1580'erne – 1590'erne – 1600'erne 1610'erne 1620'erne 1630'erne 1640'erne

År: 1590 1591 1592 1593 1594 1595 1596 1597 1598 1599

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1580'erne

Århundreder: 15. århundrede – 16. århundrede – 17. århundrede

Årtier: 1530'erne 1540'erne 1550'erne 1560'erne 1570'erne – 1580'erne – 1590'erne 1600'erne 1610'erne 1620'erne 1630'erne

År: 1580 1581 1582 1583 1584 1585 1586 1587 1588 1589

Begivenheder
 1582 4. oktober - Ved indførelsen af den gregorianske kalender bestemte Gregor 13., at den 4. oktober 1582 (juliansk) skulle efterfølges direkte af den 15. oktober 1582 (gregoriansk). Hermed blev 10 dage indhentet, der omtrent svarede til den forskydning i forhold til solåret, der var opstået siden indførelsen af den julianske kalender.

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1570'erne

Århundreder: 15. århundrede – 16. århundrede – 17. århundrede

Årtier: 1520'erne 1530'erne 1540'erne 1550'erne 1560'erne – 1570'erne – 1580'erne 1590'erne 1600'erne 1610'erne 1620'erne

År: 1570 1571 1572 1573 1574 1575 1576 1577 1578 1579

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
1560'erne

Århundreder: 15. århundrede – 16. århundrede – 17. århundrede

Årtier: 1510'erne 1520'erne 1530'erne 1540'erne 1550'erne – 1560'erne – 1570'erne 1580'erne 1590'erne 1600'erne 1610'erne

År: 1560 1561 1562 1563 1564 1565 1566 1567 1568 1569

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
Skørbug

Skørbug er en sygdom der skyldes mangel på C-vitamin (L-askorbinsyre). Sygdommen medfører hudblødninger, opsvulmen og blødning i tandkødet og på knoglernes yderside, appetitløshed, vægttab og træthed. Dette kan også medføre, at tænderne begynder at falde ud.

Sygdommen udvikles efter 4-7 måneder på ensidig kost. Navajoindianere er specielt følsomme.

For C-vitamin er ADT for tiden 60 mg, men 5 mg skulle være nok til at undgå skørbug. 

Jens Munk, en dansk-norsk sørejsende, oplevede under sin opdagelsesrejse i 1619 til Hudson Bay, hvad det vil sige, at en hel besætning får skørbug. Af hans besætning på 64 mand, overlevede kun tre med ham selv. I sin dagbog har han udførlige beskrivelser af sygdommen.

I 1741 døde Vitus Bering og halvdelen af hans besætning af skørbug under deres ekspedition til Kamtjatka.

Henvisninger 

Mangelsygdomme
Stor ildfugl

Stor ildfugl (Lycaena dispar) er en sommerfugl i blåfuglefamilien. Den lever i sumpe og tørvegrave i Europa og Asien. Den menes at være uddød i Danmark, hvor den havde en bestand ved Horreby Lyng på Falster mellem 1937 og 1954. Den kraftige afvanding og overgroning af Horreby Lyng var årsag til artens tilbagegang.

Udseende 
Stor ildfugl er som navnet antyder en stor sommerfugl af en ildfugl at være. Den er orangerød på oversiden med sorte midtpletter og gråblå med sorte prikker og orange sømbånd på undersiden.

Livscyklus 
Stor ildfugl havde i Danmark en enkelt generation med flyvetid i juli måned. Sommerfuglen overvintrer som larve, der er fuldvoksen i juni, hvorefter den forpupper sig i 2-4 uger. Længere sydpå i Europa flyver arten i to generationer.

Foderplanter 
Larverne af stor ildfugl lever på blade af skræppearter, der vokser ved eller i vand. I Danmark var værtsplanten især vandskræppe.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996.
 Lars Trolle, Birgitte Rubæk: Sommerfugle, København 1999.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika.

Ildfugle
Danmarks dagsommerfugle
Danske arter i Habitatdirektivet
Dukatsommerfugl

Dukatsommerfugl (Lycaena virgaureae) er en sommerfugl i blåfuglefamilien. Den er udbredt i store dele af Norden, Mellem- og Østeuropa samt mod øst til Mongoliet. I Danmark findes den i blomsterrige skovlysninger i store dele af landet, dog ikke på Fyn.

Udseende 
Hannen er karakteristisk rødgylden på oversiden. Den kan have små, sorte midtpletter, så den kan ligne den store ildfugl. Hunnen har flere pletter på oversiden. Begge køn kan med sikkerhed kendes på, at bagvingeundersidens yderste sorte pletter er ledsaget af snehvide felter. Begge køn har et vingefang på 28-34 millimeter.

Livscyklus 
Sommerfuglen flyver i en enkelt generation med lang flyvetid fra juni til september. Larven overvintrer inde i ægget og klækker om foråret i april. Efter et par måneders vækst, forpupper den sig og kommer frem som den voksne sommerfugl efter 2-3 uger.

Foderplanter 
Dukatsommerfuglens foderplanter er almindelig syre og rødknæ.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996.
 Roland Gertsmeier: Hvilken sommerfugl er det, 1988.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika .

Ildfugle
Danmarks dagsommerfugle
Sort ildfugl

Den sorte ildfugl (Lycaena tityrus) er en sommerfugl i blåfuglefamilien. Den er udbredt på halvtørre overdrev i dele af Europa og Asien. Den fandtes indtil 1986 også i Danmark, der ligger på artens nordgrænse. Larven lever på planterne almindelig syre og rødknæ.

Kilder/Henvisninger 

 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996.
 Roland Gertsmeier: Hvilken sommerfugl er det, 1988.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika.

Ildfugle
Danmarks dagsommerfugle
Råbåndsknob

Et råbåndsknob er et af de bedst kendte knob, som bruges til at forene to stykker tov, der er nogenlunde lige tykke. Dog må tovstykkerne ikke være for stive, da knobet så nemt går op. Det kan bl.a. bruges til at beslå sejl, binde knuder på pakker osv. Hvis de to tovender er for forskellige, kan man i stedet bruge fx et flagknob til at binde dem sammen. 

Kællingeknuden er en fejlagtig udgave af råbåndsknobet. Man er ikke i tvivl, hvis man har bundet det forkert. Ved råbåndsknobet vil enderne komme til at ligge pænt parallelt med sig selv (se billede), mens de ved en kællingeknude vil komme til at ligge ud i en ret vinkel (som et kryds).

Et lignende knob er kirurgknobet, der har en ekstra tørn.

Fremgangsmåde 

Man starter med at binde en halvknude af de to ender, som de fleste også kender det fra bindingen af et snørebånd. Derefter binder man en halvknude mere, som dog skal vende omvendt. Det vil sige, at den rebende, der ligger øverst ved første halvknude, også skal ligge øverst ved anden.

Ordets oprindelse 

Ordet råbåndsknob stammer helt tilbage fra vikingetiden. Dengang fæstede man sejlet til råen (sidder på tværs af masten og holder sejlet) med råbånd der blev bundet i dette knob – altså råbåndsknob.

Kilder/eksterne henvisninger 

 Vikingeskibsmuseet – Rekonstruktion af vikingeskib, Skuldelev 1

Knob
Mudder

I sedimentologien bruges betegnelsen mudder for sediment med en kornstørrelse under 2 µm. Tidligere benyttedes betegnelsen ler, men da ler er karakteriseret ved at være særskilte mineraler (f.eks. montmorrilonit, smectit, illit mv.) der ganske vist har en lav kornstørrelse, valgte man at benytte mudder for finkornet aflejring, der ikke er ler.

I denne sammenhæng benyttes endvidere kohæsivt sediment for sediment, der har mulighed for at aggregere. Kohæsivt sediment omfatter alle lermineraler og en del af mudderfraktionen.

Se også 
 Sten og jordtyper
 Muddervulkan

Eksterne henvisninger 

Geologisk aflejring
Bermuda-trekanten

Bermuda-trekanten er et løst defineret geografisk område, der ligger mellem Bermuda, Florida og Puerto Rico. Bermuda-trekanten er berømt og berygtet for en række myter og konspirationsteorier, der grundlæggende handler om, at mange skibe og fly forsvinder sporløst i området. Disse påstande er imidlertid blevet tilbagevist af flere eksperter og myndigheder, som alle afviser, at der sker noget udsædvanligt eller mystisk i området. Selvom der har været ulykker og forsvindinger i det meget store geografiske område, optræder Bermuda-trekanten ikke på Southampton Solent Universitys top-10 liste over farlige områder for sejlads. Det er desuden en skrøne, at forsikringsselskaber kræver en højere præmie for forsikring af skibe, der sejler i Bermuda-trekanten. Myten om Bermuda-trekanten har bl.a. ophav i forfatteren Charles Berlitz' bog "The Bermuda Triangle" (oversat til dansk med titlen "Bermuda Trekanten - vinduet til universet?"), der er beskrevet som sensationsjournalistik fyldt med faktuelle fejl og udokumenterbare påstande. Ikke desto mindre var bogen med til at udbrede myten om Bermuda-trekanten, der i dag er almindeligt kendt i populærkultur, hvor den ofte bliver kædet sammen med UFO-observationer og rumvæsener.

Se også 
 Mystik
 Cono de Arita
 Overtro
 Vandrehistorier

Referencer 

Mytologi
Mysterier
Caribien
Atlanterhavet
Korncirkler

Korncirkler er en fællesbetegnelse for geometriske mønstre i kornmarker.

Korncirkler er geometriske formationer af nedlagte planter, der danner et mønster, når planterne ligger ned. Disse "tegninger" i terrænet er blevet fundet i alle former for afgrøder og bevoksninger med vilde planter.

Meninger og konspirationsteorier om, hvad eller hvem der står bag korncirkler, er mange og omfattende:
 De er opstået under særlige vejrforhold (hvirvelvind-systemer)
 De frembringes af energisystemer i jorden
 De er manifestationer af andre dimensioner eller parallelle universer
 De frembragt af folks kollektive underbevidsthed (beskrevet af Carl Gustav Jung)
 De er skabt af andre civilisationer i universet
 Militæret laver dem ved hjælp af avanceret teknologi
 De er alle menneskeskabte.

Korncirklens historie 

Korncirkler er især kendt fra England, hvor de er nævnt i skriftlige kilder fra 1600-tallet. I Frankrig er korncirkler første gang omtalt i en hekseproces i byen Assenencourt i 1590 (Remigus, Nicholaus: Deamonolatria. Frankfurt 1590), og i det sydlige Afrika kender vi dem fra begyndelsen af 1900-tallet.. Korncirkler er også omtalt flere hundrede år tilbage i sagn og folklore i Europa og Nordamerika. Fra midten af 1800-tallet omtales de relativt hyppigt i både England og i andre europæiske lande. 
Fra midten af 1980'erne blev der rapporteret om flere, større og mere komplekse korncirkler i England, og senere også i Tyskland, Holland, Belgien, Canada og Italien. Siden begyndelsen af 1990'erne har der været rapporteret om 200 korncirkler rundt om i verden hvert år, hvoraf cirka halvdelen i England I Danmark er der siden 1995 blevet registreret ca. 30 korncirkler.

Noter

Eksterne henvisninger 
 The Beautiful World of Crop Circles
 Crop Circles and More Up-to-date crop circle database using Google Maps. 
 David Pratt: "Crop Circles and Their Message" 

Konspirationsteorier
Ufo
Pseudovidenskab
Geoglyffer
Cirkler
Rødeg

 
Rødeg (Quercus rubra), også skrevet Rød-Eg, er et op til 35 meter højt træ, der i Danmark er plantet hist og her parker og skove. Det kendes på de store, 15-25 cm lange blade med lang stilk og spidse lapper. Frugtstandens stilk er derimod kort, kun op til 2 cm. Kerneveddet er ikke så holdbart, som hos andre egetræer. Træet bliver omkring 80 år gammel, modsat stilkeg som normalt kan blive omkring 375 år.

Beskrivelse 
Rødeg er et stort, løvfældende træ med en kegleformet til rundagtig vækstform. Stammen er ret og gennemgående til toppen. Hovedgrenene er vandrette med opadbøjede spidser. Barken er først olivengrøn med gråligt vokslag. Senere bliver den lysebrun, og til sidst er den grå med smalle furer. Knopperne er spredte, rødbrune og ægformede, tæt samlede mod endeknoppen.

Bladet er omvendt ægformet med brede, spidse lapper. Oversiden er mørkegrøn og skinnende, mens undersiden er lysegrøn. Høstfarven er rød på unge træer. Senere bliver bladene blot brune. Hanrakler og hunblomster ses kort efter løvspring. Rødegens agern sidder i en flad skål, og de modner over 2 år. Frugtstandens stilk er 25-50 mm lang. Agernet spirer villigt.

Rodnettet består af en dybtgående pælerod og nogle tæt forgrenede hovedrødder. Finrødderne ligger lige under overfladen.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 30 x 20 m (50 x 30 cm/år).

Voksested 
Rødeg hører hjemme i blandingsskove i det østlige USA og Canada, hvor den optræder på veldrænet, næringsrig og let sur bund.

I området omkring Roosevelt i New Jersey, USA, findes arten i skove og som pionertræ sammen med bl.a. Konvalbusk, tulipantræ, amerikansk bøg, amerikansk knapbusk, amerikansk nældetræ, amerikansk platan, amerikansk vin, blyantene, brunfrugtet surbær, glansbladet hæg, hvid ask, hvid hickory, klatrevildvin, koralsumak, pennsylvansk vokspors, rødløn, skovtupelotræ, sukkerbirk, sumpeg, sumprose, virginsk ambratræ, virginsk troldnød, virginsk vinterbær, weymouthfyr og østamerikansk hemlock

Noter

Kilde 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Træer
Eg
Sikkim

Sikkim er en indisk bjergstat og ligger mellem Nepal, Tibet og Bhutan. Dens hovedstad er Gangtok. Befolkning: 540,493 (2001 folketælling, 2020: 671,720). Areal cirka 7.000 kvadratkilometer.

Det 8.600 meter høje bjerg Khangchendzonga (Kachenjunga) ligger i den vestlige del af Sikkim. 

Sikkim blev en vasalstat af Britisk Indien i det 19. århundrede og var et indisk protektorat fra 1947 indtil 1975. I 1975 gjorde en folkeafstemning Sikkim til en del af Indien, og monarkiet blev afskaffet.

Det kræver speciel tilladelse at komme ind i Sikkim.

Bjergene i Sikkim er så høje, at de når op i en klimazone, som svarer til danske forhold, så f.eks. rhododendron campanulatum, fra Sikkim kan gro i Danmark, om end blomsterne ofte er så tidligt udsprungne, at de bliver ødelagt af senfrost.

Eksterne henvisninger 

 Sikkim's regering

 
Delstater i Indien
Vestbengalen

Vestbengalen () er en delstat i det nordøstlige Indien og omkranser det vestlige og nordlige Bangladesh. Befolkningen er på cirka 75 millioner. 

Hovedstaden er Kolkata (tidligere Calcutta) der ligger i den sydlige del af staten. Netaji Subhas Chandra Bose International Airport i Dum Dum, en forstad til Kolkata, er delstatens største lufthavn og det vigtigste knudepunkt for flytrafik i den østlige del af Indien.

Den nordlige del er bjergrig med blandt andet byerne Siliguri og Darjeeling. Mellem New Jalpaiguri og Darjeeling kører et lille tog, der har været på UNESCO's Verdensarvsliste siden 1999.
12 kilometer øst for Siliguri findes områdets lufthavn Bagdogra.
I den nordøstlige del findes naturreservatet Jaldapara.

Af berømte personer fra Vestbengalen er statistikeren Prasanta Chandra Mahalanobis fra Calcutta, fysikeren Satyendra Nath Bose og økonomen Amartya Sen.

Se også  
 Niels Holck

Delstater i Indien
Verdensarvsområder i Asien-Australasien
Bagdogra

Bagdogra er en by i det nordlige Vestbengalen i Indien. Byen er omgivet af områder, hvor der dyrkes te.

Bagbogra har en lufthavn, Bagdogra Airport.

Byer i Vestbengalen
Indian Airlines

Indian Airlines Limited eller Indian (tidligere Indian Airlines Corporation) er et indisk flyselskab, der hovedsagelig flyver indenrigsflyvning i Indien kombineret med udenrigsflyvning til nabolandene. 

Selskabet blev grundlagt 15. juni 1953 som et statsejet selskab og blev delvis privatiseret i 1994. Det indiske lavpris-flyselskabet Alliance Air er ejet af Indian Airlines. I 2005 ændrede Indian Airlines navn til Indian, som led i en større publicity-kampagne samt indgåelse af et tættere samarbejde med Air India.

Selskabet har en flyflåde bestående af i alt 60 fly fordelt på 3 Airbus A300, 56 Airbus A320 og 2 Dornier 228 (pr. maj 2007). Selskabet har omkring 20.000 ansatte.

Indian Airlines (Indian) blev med virkning fra 15. juli 2007 sluttet sammen med Indiens nationale luftfartsselskab Air India. Begge selskaber opererer fortsat under eget navn, men på længere sigt vil alle Indians aktiviteter blive underlagt firmanavnet Air India.

ICAO-kode: IAC – IATA-code: IC

Eksterne links 
 Indian Airlines – officiel website 

Tidligere flyselskaber fra Indien
Etableret i 1953
Ophørt i 2011
Danske satellitter

Danmark har de senere år markeret sig mere og mere på rumfartsteknologien. Ikke alene har Danmark assisteret i store missioner som Cassini-Huygens og Mars Exploration Rovers (MER), Danmark har også sine egne satellitter:

 Ørsted-satellitten – opsendt 23. februar 1999

Aflyste satellitter 
 Rømer-satellitten –

CubeSat 
En CubeSat er typisk en terning med kantlængden 1 dm udviklet af studerende.
 AAU CUBESAT – opsendt 30. juni 2003 historisk hjemmeside 
 DTUsat – opsendt 30. juni 2003
 AAUSAT-II – opsendt 28. april 2008 historisk hjemmeside
 AAUSAT3 opsendt 25. februar 2013 historisk hjemmeside
 AAUSAT4 opsendt  25. april 2016   
 AAUSAT5 sendt i kredsløb den 5. oktober 2015 fra Den_Internationale_Rumstation
Delphini-1 sendt i kredsløb den 31. januar 2019 fra Den_Internationale_Rumstation

Satellitter
Rumfart i Danmark
Rømer

Rømer er et dansk efternavn.Blandt dets bærere finder man Ole Rømer (hvis fader stammede fra Rømø og antog efternavnet af den grund) , der har lagt navn til Rømer-satellitten og Rømer-skalaen.

Der har også været Rømere på Bornholm og der findes en Rømersgade i København.

Der har også været en adelsslægt ved navn Rømer. Stamtavle
Ørsted

Ørsted har flere betydninger:
 Ørsted (enhed) – enhedsbetegnelse indenfor fysikken (Oe)
 Ørsted-satellitten – en dansk satellit
 Ørsted A/S – nyt navn på virksomheden DONG Energy

Stednavne
 Ørsted (Assens Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Ørsted Sogn, Assens Kommune
 Ørsted (Haderslev Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Oksenvad Sogn, Haderslev Kommune
 Ørsted (Norddjurs Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Ørsted Sogn, Norddjurs Kommune
 Ørsted (Roskilde Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Ørsted Sogn, Roskilde Kommune
 Vester Ørsted i Sydslesvig (tysk Wester-Ohrstedt)
 Øster Ørsted i Sydslesvig (tysk Oster-Ohrstedt)

Personer
 Anders Sandøe Ørsted (1778-1860) – dansk retslærd, embedsmand og statsminister
 Anders Sandøe Ørsted (botaniker) (1816-1872) – dansk botaniker og professor
 Hans Christian Ørsted (1777-1851) – dansk fysiker og professor
 Hans-Henrik Ørsted (født 1954) – dansk cykelrytter
 Karen Marie Ørsted (født 1988) – dansk sangerinde

Se også
 Niels-Henning Ørsted Pedersen (1946-2005) – dansk bassist
 Ørstedmedaljen (flertydig)
Hans-Henrik Ørsted

Hans-Henrik Ørsted (født 13. december 1954 i Grenaa) er en dansk cykelrytter og indehaver af timerekorden på 48,14472 km i tidsrummet 9. september 1985 til 26. september 1986, hvor den blev slået af Francesco Moser med næsten 400 meter. Tre Verdensmesterskaber opnåede Ørsted som professionel.

Hans-Henrik Ørsted vandt bronze i 4 km forfølgelsesløb ved de Olympiske Lege 1980 i Moskva.

Han vandt desuden som professionel 8 år i træk (1980-1987) medalje i det individuelle forfølgelsesløb på bane - 3 af dem var af guld - 1984 i Barcalona, 1985 i Bassano del Grappa og 1987 i Wien.

I 1985 vandt Ørsted Københavns seksdagesløb i Forum sammen med Gert Frank som det klassiske par nummer syv.  

Hans-Henrik Ørsted er tip-tip-oldebarn til H. C. Ørsted.

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Mandlige cykelryttere fra Danmark
Personer fra Grenaa
Olympiske bronzemedaljevindere fra Danmark
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 1980
Vindere af Københavns seksdagesløb

Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Cykelsportsdiscipliner

Alfabetisk liste over cykelsportsdiscipliner:
 All-terrain
 Banecykling
 BMX-freestyle
 BMX-race
 Cross
 Dirtjump
 Downhill
 Duatlon – også løb
 Endagsløb
 Enkeltstart
 Etapeløb
 Freeride
 Gadeløb
 Holdløb
 Landevejsløb
 Motionsløb
 Mountainbike
 Pointløb
 Seksdagesløb
 Spinning
 Sprint
 Stjerneløb
 Timerekord
 Trial
 Triatlon – også svømning og løb
Duatlon

Duatlon er en multisportsgren bestående af cykling og løb.
 
I et duatlonstævne løber-cykler-løber man. Hvis første løbetur erstattes af svømning er der tale om triatlon.

Der køres både duathlon på kort distance (10 km løb, 40 km cykling og 5 km løb) og på distancer optil 10 km løb, 150 km cykling og 30 km løb som man kører i den legendariske Powerman Zofingen i Schweiz. De største langdistancekonkurrencer arrangeres af Powerman-organisationen, som har en gennemgående world cup, hvor de bedste duatleter i verden konkurrerer. Blandt de mest kendte duatleter er brødrene Benny og Joerie Vansteelant. Benny døde som følge af et tragisk biluheld i 2007 efter at have domineret sporten i et årti. Joerie er den mest dominerende aktive duatlet og er bl.a. verdensmester fra både 2007 og 2008 på den lange distance. De mest kendte danske duatleter er Aksel Nielsen, Søren Bystrup, Simon Jensen, Kenneth Rasmussen, Hans Fischer Mogensen samt Henrik Svarre.

I 2023 blev Simon Jørn Hansen den første danske verdensmester i duatlon ved Powerman Zofingen.
Multisportsgren

Multisportsgren eller mangekamp er en sportsgren bestående af to eller flere discipliner, der afvikles enten efter hinanden eller ind imellem hinanden. Hvis præstationerne i de enkelte discipliner bedømmes på forskellig vis, vil der være et samlet pointsystem eller en konvertering mellem de enkelte resultater.

Liste over multisportsgrene

Atletik 
 Mangekamp (atletik) - præsentation af atletikkens multisportsgrene eller mangekampe
 Kastefemkamp (atletik) - hammerkast, kuglestød, diskoskast, vægtkast og spydkast
 Syvkamp – 100 meter hækkeløb, højdespring, kuglestød, længdespring, spydkast, 400-meter-løb og 800-meter-løb, der afvikles DM under Dansk Atletik Forbund.
 Tikamp – 100-meterløb, længdespring, kuglestød, højdespring, 400-meter-løb, 110 meter hækkeløb, diskoskast, stangspring, spydkast og 1500-meter-løb, der afvikles DM under Dansk Atletik Forbund.
 Femkamp – længdespring, spydkast, 200-meter-løb, diskoskast og 1.500-meter-løb, der afvikles DM for mænd under Dansk Atletik Forbund.

Militær idræt 
 Militær firekamp – skydning, forhindringsbaneløb, håndgranatkast og løb.
 Militær femkamp – skydning, forhindringsbaneløb, forhindringsbanesvømning,håndgranatkast og løb.
 Marin femkamp – forhindringsbaneløb, livredning, forhindringsbanesvømning, sømandskab og amfibieløb.

Vinteridræt 
 Skiskydning (biathlon) – langrend og riffelskydning
 Nordisk kombination – Skihop og langrend
 Militært patruljeløb – langrend og riffelskydning for hold

Triatlon-relaterede 
 Triatlon – svømning, cykling og løb, der afvikles DM under Dansk Triathlon Forbund.
 Aquatlon – svømning og løb, hører under Dansk Triathlon Forbund.
 Duatlon – cykling og løb, der afvikles DM under Dansk Triathlon Forbund.
 Cross-duatlon – MTB cykling og løb, der afvikles DM under Dansk Triathlon Forbund.
 Quadratlon – svømning, kajak, cykling og løb,

Historiske 
 Oldtidens femkamp – løb, spring, spydkast, diskoskast og brydning

Etniske 
 Gutnisk femkamp – 100-meter-løb, varpalængdekastning, højdespring, stangstødning og rygkast er idrætsgrenene i den gutniska femkamp, der blandt andet dyrkes ved Stångaspelen på Gotland i Sverige.

Øvrige 
 Moderne femkamp – pistolskydning, fægtning, svømning, ridning og løb.
 Racketlon – bordtennis, badminton, squash og tennis.
 Skakboksning – skak og boksning

Kilder og eksterne links 

Sport
Center for Leksikografi

Center for Leksikografi (eng. Centre for Lexicography, forkortet Centlex) er et forskningscenter på Aarhus Universitet der beskæftiger sig med leksikografi.

Centret blev oprettet i 1996 og hørte under Institut for Sprog og Erhvervskommunikation ved Handelshøjskolen i Århus og senere School of Business and Social Sciences, indtil det flyttede sammen med erhvervssprogsuddannelserne til Institut for Kommunikation og Kultur. Centrets leder var Henning Bergenholtz indtil han gik på pension i 2013 og blev erstattet af Sven Tarp.

Centrets formål er at forske i ordbogsteori i bred forstand, og det er et internationalt anerkendt center for ordbogsforskning der samarbejder med institutioner fra forskellige lande samt firmaer som Ordbogen.com. Center for Leksikografi forsker især i ordbogsfunktioner, dvs. hvilken hjælp ordbøger kan give brugerne i bestemte situationer, og hvordan brugerne af ordbøger bedst kan få adgang til de data, ordbøgerne indeholder.

Centrets medarbejdere udarbejder ikke kun videnskabelige bøger og artikler i nationale og internationale fagtidsskrifter, men også trykte og elektroniske ordbøger inden for mange områder, fx Engelsk-Dansk Erhvervsordbog (Gyldendal 2006), Regnskabsordbogen Engelsk-Dansk (Thomson 2007), Den Danske Netordbog og Den Danske Idiomordbog.

Referencer

Eksterne links
 Center for Leksikografis hjemmeside 

Leksika
Etableret i 1996
Aarhus Universitet
Den Danske Netordbog

Den Danske Netordbog var en korpus-baseret dansk ordbog, der blev udgivet af Center for Leksikografi og lå frit tilgængeligt på nettet. Den blev lukket den 26. august 2005, på grund af manglende økonomisk støtte til færdiggørelse.

I november 2006 blev ordbogen tilgængelig på ordbogen.com mod betaling

Centeret udgiver også -
Den Danske Idiomordbog
Den Danske Regnskabsordbog
Den Dansk-Engelske Regnskabsordbog

Eksterne link
Netordbog 
Ordbogen.com 
Idiomordbog 
Regnskabsordbøgerne 
Dansk-Engelsk Juridisk Ordbog (CISG-Ordbogen) 

Ordbøger
Netordbog
Kunstmuseum

Et kunstmuseum er et museum, hvor der udstilles kunst. 

De fleste kunstmuseer har både permanente og skiftende udstillinger.

Danske kunstmuseer 

 Arken Museum for Moderne Kunst
 ARoS Aarhus Kunstmuseum
 Bornholms Kunstmuseum
 Carl-Henning Pedersen og Else Alfelts Museum
 Charlottenborg
 Cisternerne - Museet for Moderne Glaskunst
 Den Hirschsprungske Samling
 Det Nationale Fotomuseum
 Esbjerg Kunstmuseum
 Fanø Kunstmuseum
 Frederikshavn Kunstmuseum
 Fuglsang Kunstmuseum
 Fyns Kunstmuseum
 Fåborg Museum
 Herning Kunstmuseum
 HEART
 Holstebro Kunstmuseum
 Horsens Kunstmuseum
 Jens Søndergaards Museum
 Johannes Larsen Museet
 Kastrupgårdsamlingen
 Kunstindustrimuseet
 Kunstmuseet Køge Skitsesamling
 Louisiana – museum for moderne kunst
 Museet for Samtidskunst i Roskilde
 Nivaagaards Malerisamling
 Nordjyllands Kunstmuseum
 Ny Carlsberg Glyptotek
 Odsherreds Kunstmuseum
 Ordrupgaard
 Randers Kunstmuseum
 Ribe Kunstmuseum
 Rudolph Tegners Museum og Statuepark
 Silkeborg Kunstmuseum
 Skagens Museum
 Skive Kunstmuseum
 Skovgaard Museet
 Sophienholm
 Statens Museum for Kunst
 Thorvaldsens Museum
 Trapholt – moderne dansk billedkunst
 Vejen Kunstmuseum
 Vejle Kunstmuseum
 Vendsyssel Kunstmuseum
 Vestsjællands Kunstmuseum
 J.F. Willumsens museum

Udenlandske kunstmuseer 
 Louvre – Paris, Frankrig
 Galleria degli Uffizi – Firenze, Italien
 Guggenheim museum – New York, USA
 Guggenheim museum – Bilbao, Spanien
 Museo del Prado, Madrid, Spanien
 Museum of Modern Art – New York, USA
 Museumsberg – Flensborg, Tyskland / Sydslesvig
 Tate Modern – London, England
 Eremitagen – Sankt Petersborg, Rusland

Se også 
 Enkeltkunstnermuseum

Eksterne henvisninger 
 Liste over udvalgte kunstmuseer i Europa

Kilder 
Kunstindeks Danmark

 
Museumstyper
Barn

Et barn er et menneske, der endnu er så ungt, at det ikke er kommet i puberteten.

Ifølge FNs Børnekonvention er et barn ethvert menneske under 18 år, medmindre barnet bliver myndigt tidligere
efter den lov, der gælder for barnet. I Danmark er man juridisk et barn, indtil at man fylder 15 år. Man modtager dog først fuld myndighed ved 18 års alderen. Dette medfører en særlig beskyttelse, for eksempel imod dødsstraf og militærtjeneste. Endvidere er personer under 18 beskyttet ved at deres muligheder for at indgå forpligtende aftaler er stærkt begrænset. 

Ordet barndom refererer oftest til mennesker i alderen 0-12 år.

Inden for den danske Folkekirke har barnet en særstilling i kraft af Biblens fremstilling af Jesu lære, der fortæller, at: "Den som ikke modtager Guds rige som et lille barn skal slet ikke komme ind i det." jævnfør den danske bibeloversættelse Det Nye Testamente, Matthæusevangeliet, Kapitel 18, vers 2, af Bibelselskabet.

Dialekter 
Almindelige ord der varierer i danske dialekter fremhæves ofte for gæster i lokalområdet. Således også ordet barn, der på bornholmsk hedder bælli i ental og bælla i flertal.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 2005-01-14, Sciencedaily: Environmental Tobacco Smoke Linked To Reading, Math, Logic And Reasoning Declines In Children Citat: "...The study is the largest ever to look at the effects of environmental tobacco smoke on children's health...Surprisingly, Dr. Yolton and colleagues at Cincinnati Children's also found greater decreases in cognitive skills at lower levels of exposure..."

Familie
Voksen

Voksen er 
 et menneske som ikke længere er barn, eller
 et individ som biologisk er nået den reproduktive alder; dette gælder både for planter og dyr.

For mennesker gælder:

I Danmark bliver man i dag myndig og dermed voksen på sin 18 års fødselsdag. Selvom man skulle blive umyndiggjort, er man stadig voksen.

Dog forekommer det, at man i Danmark, også er tilhænger af brugen af begrebet teenager på samme måde som i England. Det vil sige at man kan kategoriseres som voksen når man fylder 20 år. Og at man derfor kun er teenager fra alderen 13-19. (Thirteen, Fourteen, - Nineteen)

 
Mennesker
Zoologi
Botanik
Biologi
Lærk

Lærk (Larix) er en planteslægt af hårdføre, høje, løvfældende nåletræer. Nålene er linjeformede, og de sidder i bundter á 20-30 stk. på vorteagtige kortskud. Lærk har små, oprette kogler.

 Europæisk lærk (Larix decidua)
 Østsibirisk lærk (Larix gmelinii)
 Japansk lærk (Larix kaempferi)
 Østamerikansk lærk (Larix laricina)
 Tibetansk lærk (Larix potaninii)
 Vestsibirisk lærk (Larix sibirica)

 Larix griffithii
 Larix himalaica
 Larix kongboensis
 Larix lyallii
 Larix mastersiana
 Larix occidentalis
 Larix principis-rupprechtii
 Larix speciosa
 Larix cimbria boreus

 Hybridlærk (Larix x marschlinsii) Synonym: Larix x eurolepis

Nåletræer