alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Almindelig sløjfeblomst

Almindelig sløjfeblomst (Iberis sempervirens) er en staudeagtig halvbusk med en lav, pudeformet vækst. Grenene er bløde og lysegrå. Bladene er mørkegrønne og læderagtige med indrullet, hel rand. Blomsterne er snehvide (deraf navnet "snepude"). Frugterne er kapsler.

Planten stammer fra bjergegne i Sydeuropa, hvor den især findes på kalkrig bund i fuld sol. Dens vækstform og det, at den er næsten helt stedsegrøn, gør den til en god stenbedsplante. Den passer fint sammen med f.eks. guldslør og almindelig blåpude – både med hensyn til blomstringstid, jordbundskrav og vækstform.

Flerårige urter
Epifyt

En epifyt er en plante, der ikke gror i jorden, men på andre planter, uden dog at være en snylter, der suger næring fra værtsplanten.

Et kendt eksempel er de epifytiske orkideer, der dyrkes som potteplanter.

Andre epifytter:
 Engelsød (Polypodium vulgare) – eneste karplante, der er kendt for at optræde som epifyt i Danmark
 Julekaktus
 Mosser
 Lav
 Mange alger
 Spansk mos (en frøplante)
 Tillandsia
 Flyverøn

Se også 
 Livsformer

Plantetyper
 
Botanik
Økologi
Terrestrisk

Terrestrisk af latin terra = "land" eller "jord". Ordet bruges om det, der er knyttet til det faste land modsat f.eks. akvatisk. Der kan være tale om landlevende/jordlevende planter eller dyr, eller der kan være tale om, at miljøet i sin helhed er præget af det faste lands vilkår. Tillægsordet terrestrisk viser så en tilknytning til lithosfæren.

Der kan også menes jordisk i betydning fra planeten Jorden modsat f.eks. marsisk eller selenisk (af græsk sèlène = måne). Denne anvendelse af tillægsordet ses dog næsten udelukkende brugt i science fiction.

Eksempel: Terrestriske orkideer:
Her bruges ordet  om orkideer som lever i almindelig jord i modsætning til epifytiske orkideer. Alle de danske orkideer er i øvrigt terrestriske.

Se også 
Terrarium
Limnisk
Marint

Biologi
Pressevæsen

Pressevæsen handler især om journalistik, presseetik, pressefrihed og presseret i forbindelse med udgivelse af aviser, ugeblade, radio, tv mv.

Især i nyere tid med internet, digitaliserede medier, mobiltelfoni og lign. er pressens område udvidet betydeligt og fokus er på mediet. Pressens Radioavis som en samlende enhed er nu et historisk begreb, der er afløst af talrige, individuelle internet-radio- og tv-stationer

Særlige aviser 
Flensborg Avis bør også have en placering her. Bl.a. fik avisen tildelt Modersmål-Prisen i 1995.
Hareskov-Værløse Avis bør nævnes, fordi redaktøren: Kaj Øgaard Sørensen stædigt og trofast siden 7. september 1945 har udgivet sin lokalavis én gang om ugen til husstande i Hareskov-Værløse området.
Dagbladet Information opstod som en illegal presse under 2. verdenskrig

Journalistik
Tropisk

Tropisk eller troperne betegner det særligt varme klimabælte omkring ækvator - ordet har dog to lidt forskellige betydninger:
 Indenfor geografi og navigation betegner det området mellem Krebsens vendekreds på 23° 27' nordlig bredde og Stenbukkens vendekreds på 23° 27' sydlig bredde. Dette område er kendetegnet ved at Solen står i zenit mindst én gang om året.
 Indenfor meteorologi og økologien betegner det områder hvor alle 12 måneder har den laveste døgn-gennemsnitstemperatur over 18 °C; dette område kan i særlige tilfælde strække sig nordligere eller sydligere end de to vendekredse, ligesom der findes mange områder mellem de to vendekredse der ikke har tropisk klima, f.eks. i bjergegne. Se Tropisk klima. Den laveste gennemsnitstemperatur for en måned er 14-16 grader Celsius.

Litteratur

Se også

Kilder 

Klima
Økologi
Bernt Notke

(født ca. 1435, død 1509) var en nordtysk maler, træskærer og billedhugger

Første gang Bernt Notke omtales i et dokument er 14. april 1467, hvor han i Lübeck klagede til byrådet over, at malerlavet chikanerede hans svende, fordi han ikke var medlem af lavet. I den forbindelse fremlagde Notke et fødselsbrev (ikke en fødselsattest) udstedt af byrådet i Lassan i Pommern.

Det betyder ikke nødvendigvis, at Notke var født i Lassan, men at han kendte nogen i Lassan, der kunne sige god for ham. Det er mere sandsynligt, at han er født i Tallinn, da navnet Notke ikke er usædvanligt der. Desuden antyder et brev fra 23. august 1468, at Notke var i familie med præsten i Tallinn, Diderik Notken.

Liv 

Fra 1483 tilbragte han nogle år i Sverige, og var en tid møntmester i Stockholm. I 1505 blev han udnævnt til kirkeværge for St. Petri i Lübeck; der ledede han kirkens teglværk, der solgte mursten til hele Norden. I 1509 omtales han som død.

Værker 
Tre værker, der findes, kan med sikkerhed tilskrives Notke:
 Altertavlen i Aarhus Domkirke (udført 1478-79)
 Altertavlen i Helligåndskirken i Tallinn (leveret 1483)
 Dele af Triumfkorset i domkirken i Lübeck (1472).

Værker, der ofte tilskrives Notke, er:
 Dødedansen i Marienkirche i Lübeck ("Døden fra Lübeck" fra 1463 er forsvundet)
 Gregorsmessen i Mariakirken i Lübeck (forsvundet)
 Dødedansen i Nikolajkirken i Tallinn
 Skt. Jørgen og Dragen i Storkyrkan i Stockholm (1489, bestilt af Sten Sture)
 Skånefarer-alteret (St. Annen Museum i Lübeck)

Kilder/henvisninger 

 ENE (Eesti Nõukogude Entsüklopeedia, bind 5, Tallinn 1973; s. 384 (estisk)
 Eesti kunsti ajalugu (Estlands kunst historie), bind I, Tallinn 1975; s. 74, 75, 76, 79 (estisk)
 Erik Moltke, Bernt Notke's Altertavle i Århus Domkirke og Tallinntavlen, bind I + II.
 Erik Moltke, "Lübeck domkirkes triumfkrucifixgruppe er tilskrevet Bernt Notke, – men hvad siger den selv?" Aarbøger for nordisk Oldkyndighed og Historie, 1976, s. 124-139
 Døden fra Lübeck
 Altertavlen i Aarhus Domkirke
 

Malere fra Tyskland
Personer fra Lübeck
Kunst i Aarhus
Tjek fødsels- og dødsår
Helle Degn

Helle Degn (født 20. oktober 1946 i København) er tidligere Udviklingsminister, valgt for Socialdemokratiet. Hun har været medlem af Folketinget i knap 27 år i perioden 1971-2000, hvor hun bl.a. var formand for Udenrigspolitisk Nævn. Hun var den første kvinde, der opnåede at have 25 års jubilæum i Folketinget (1998).

Helle Degn har to børn, Bo (f. 1969) og Jan (f. 1972).

Biografi

Ungdom 
Helle Degn voksede op på Amager som datter af prokurist Peter Degn og Lilly Christensen. Hun meldte sig ind i Danmarks Socialdemokratiske Ungdom som 17-årig. I 1971 blev hun færdig som lærer fra Blågård Seminarium. Hun var medlem af Tårnby kommunalbestyrelse fra 1969-72.

Politisk karriere 
I 1971 blev hun valgt ind i Folketinget for Socialdemokratiet som tingets yngste medlem, 24 år gammel. Hun har bestridt en lang række politiske poster og poster i NGO’er.

Fra 1975-81 var hun medlem af Børnekommissionen og fra 1982-87 var hun formand for Ligestillingsrådet.

I 1993-94 var Helle Degn Udviklingsminister i Regeringen Poul Nyrup Rasmussen I.

Hun var formand for Udenrigspolitisk Nævn 1994-2000, formand for den danske CSCE-delegation (nu OSCE) 1995-98, præsident for CSCE 1998-2000.. Endvidere medlem af Finansudvalget, Udenrigsudvalget, formand for Folketingets Uddannelsesudvalg, Uddannelsespolitisk ordfører 1985-92, bistandspolitisk ordfører 1982-92, sikkerhedspolitisk ordfører 1994-2000. Endvidere medlem af Europarådet og vicepræsident for Socialist International Women i seks år.

Efter sin udtræden af Folketinget i 2000 blev Helle Degn kommissær for Østersørådet, en post hun bestred til 2004.

Hun har endvidere siddet i bestyrelsen for Rehabiliteringscentret for etniske kvinder i Danmark og været ambassadør for Dansk Folkehjælp. Fra 2008-11 formand for Mandela Centret. Mens hun var formand, mødtes hun med Desmond Tutu. Siden 2012 har hun siddet i bestyrelsen for Projekt Plan B og siden 2013 været formand for Tine Bryld Prisen.

Kaffeklub 
Ved valget i 1971 kom en håndfuld yngre socialdemokrater ind i Folketinget. Helle Degn var sammen med Svend Auken, Inge Fischer Møller og Karl Hjortnæs fremtrædende medlemmer af Ritt Bjerregaards kaffeklub. Igennem årene blev kaffeklubben udvidet og kom til at spille en stor rolle i den offentlige debat.

Udmærkelser 
 Woman of the Year, 1997, American Biographical Institute.

Bibliografi 
 Rapport fra en kaffeklub, 1977
 FN og kvinderne, 1981
 Teknologi for fremtiden : en debatbog, 1986
 Kvinder på Tinge : kvinder i landspolitik i 75 år, 1990
 Magtens Kvinder, 1994
 90’ernes kvinder, 1994

Referencer

Eksterne kilder/henvisninger 
 CV på Folketinget.dk
 Personlig hjemmeside 
 Dansk Kvindebiografisk Leksikon
 Den Store Danske
 Helle Degn på Facebook
 Gammelt portrætfoto

Skolefolk fra Danmark
Udviklingsministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Personer fra København
Personer i Kraks Blå Bog
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Værløse Boldklub

Værløse Boldklub (forkortet Værløse BK eller VB) er en dansk fodboldklub, hjemmehørende i den nordsjællandske by Værløse. Førsteholdet afvikler deres hjemmebanekampe på Værløse Stadion og spiller i 2015/16-sæsonen i den 6. bedste danske fodboldrække, Serie 1, under Dansk Boldspil-Union (DBU). Værløse har hjemsted i Furesø Kommune.

Klubbens historie 
 Værløse Boldklub var oprindelig en del af IF Værløse, som blev grundlagt i 1924. Boldklubben blev stiftet rigtigt i 1950, hvilket har givet anledning til nogle jubilæer i 1975, 1990 og det seneste i 2000. Klubbens motto er Fodbold med glæde. Værløse Stadion, hvor klubbens fodboldhold afvikler deres træning og hjemmebanekampe, ligger centralt i byen tæt ved Værløsehallerne og kaldes også "Daugaard Grounds" efter klubbens første æresmedlem baneinspektør Ejvind Daugaard.

I 2000 påbegyndte 3 oprykninger for klubbens 1. seniorhold tre år i træk, fra Serie 1 (2000) via Sjællandsserien (2001) og Kvalifikationsrækken (foråret 2002, de vandt deres pulje) til Danmarksserien (for første gang i klubbens historie). Herefter blev de i Danmarksserien i et år, hvorefter de vandt rækken og rykkede op i 2. division i 2004. Klubbens første sæson i den tredjebedste fodboldrække endte med en sidsteplads, men på grund af en ny opdeling af 2. division i en 2.division Øst og 2. division Vest forblev holdet i divisionen. Cheftræner Finn Christoffersen og assistenttræner Jens Jørgensen, som ledede holdet igennem denne såkaldte oprykningsperiode, modtog klubbens pokal som årets trænere i 2003, før de overgav holdet til Bent "turbo" Christensen. Årenes spiller og anfører, Kim Berthelsen, stoppede i slutningen af 2003. Siden har holdet været trænet af den tidligere Malawi-landstræner Kim Splidsboel. Nu trænes det af Michael Kristensen "Krisser"

Med oprykningen til Danmarksturneringen i fodbold kunne klubben endvidere for første gang skrive kontrakter med dets førsteholdsspillere, hvorefter Værløse Boldklub's Fodbold A/S blev etableret.

Kendte spillere 
 Mikkel Jensen (Hammarby IF)
 Pierre Larsen (17 A-landskampe for Danmark)
 Bent Christensen (Tidligere Lyngby)
 Klaus Granlund (Tidligere Ikast)
 Mike Chuma, landsholdsspiller for Tanzania
 Bent Christensen Arensøe

Ekstern kilde/henvisning 
 Værløse Boldklubs officielle hjemmeside

Fodboldklubber under DBU Sjælland
Boldklub
Etableret i 1950
Hareskov-Værløse Avis

Hareskov-Værløse Avis (i folkemunde og på dens website også kaldet Kajs Avis) var en lokalavis, der fra 1945 til 2007 omdeltes gratis til alle husstande i den daværende Værløse Kommune, dvs. Lille Værløse, Kirke Værløse, Hareskovby og Jonstrup, og som indtil redaktørens død i 2017 fortsatte på internettet.

Redaktør Kaj Øgaard Sørensen udgav siden 7. september 1945 ene mand lokalavisen én gang om ugen. Den stoppede dog i papirform den 11. januar 2007, da den nye Furesø Kommune ikke ønskede at annoncere i avisen. Siden fortsatte den som internetavis – dog med et enkelt trykt og husstandsomdelt særnummer til pinse.

I hele perioden fra 1945 til sin død i 2017 boede redaktøren i Hareskovby, hvilket er årsagen til, at den hed Hareskov-Værløse Avis. De lokale kaldte den Kajs Avis, hvilket også afspejlede sig i navnet og indholdet på avisens websted, kajsavis.dk.

Reference 
 Hareskov-Værløse Avis Nr. 1 fra 7. september 1945 i PDF-udgave.
 Kajsavis.dk – avisens officielle hjemmeside.

Aviser fra Sjælland
Værløse
Værløse Kommune

Værløse Kommune var indtil 2007 en kommune i Københavns Amt. 1. januar 1970 havde den 14.850 indbyggere, så den var stor nok til ikke at blive lagt sammen med andre kommuner ved kommunalreformen i 1970.

Strukturreformen 
Ved strukturreformen i 2007 indgik Værløse Kommune i Furesø Kommune sammen med Farum Kommune. Sammenlægningen med Farum mødte  modstand fra Værløses byråd, der var bange for at Værløses borgere skulle undgælde for de økonomiske problemer i Farum Kommune. Men Furesø Kommune fik nogle begunstigelser af Staten, og Farums borgere skulle i en overgangsperiode beholde deres højere skatteprocent.

Værløse Kommunes Kulturpris er ført videre som Furesø Kommunes Kulturpris.

Geografi 
Værløse Kommune bestod af ét sogn, Værløse Sogn, som havde hørt til Smørum Herred. I 2010 blev Hareskov Kirkedistrikt udskilt som Hareskov Sogn.

I det, som var Værløse Kommune, findes byerne Værløse, Hareskovby, Kirke Værløse og Jonstrup, som er en forstad til Måløv.

Valgresultater

Borgmestre

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Danmarks Statistik – statistikbanken.dk

Litteratur 
 J.K. Skov, Fra sogneforstanderskab til kommunalbestyrelse 1841-1991, Værløse Historisk Forening, 1991.

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Furesø Kommune
Kommuner med Gentofte-status
Qumran

Qumran (hebraisk: ; arabisk: خربة قمران, Khirbet Qumran) er et arkæologisk interessant område ved den nordvestlige ende af Det Døde Hav nær den israelske kibbutz Kalya på den besatte Vestbred og administreret af Israels nationalpark Qumran. Dødehavsrullerne blev fundet i huler i nærheden.

Qumran blev muligvis oprettet i Johannes Hyrkanus' regeringstid (134–104 f.Kr.) og blev sandsynligvis raseret i 68 e.Kr. af den 10. romerske legion, Legio X Fretensis, ledet af Vespasian i den jødisk-romerske krig.

Fra 1951 blev der foretaget udgravninger af et klosterlignende anlæg. Det har været befæstet med et stort hjørnetårn, og der er gjort mange fund efter krige. I et særligt anlæg findes to bassiner, det ene kvadratisk og det andet 3 x 8 meter og en række udhuse med værksteder, en mølle, en stor ovn m.m. Møntfund angiver, at bygningen må være påbegyndt ca. 100 år f.Kr. med en afbrydelse forårsaget af et stort jordskælv 31 f.Kr. Omkring år 0 blev anlægget igen taget i brug, og mønterne fortsætter til år 68.

Stedets karakter er omdiskuteret. Alan D. Crown og Lena Cansdale mente, at Qumran i tiden 100 f.Kr. - 100 e.Kr. lå ved en betydningsfuld handelsvej, og at stedet var en befæstning. Norman Golb mente, det var et verdsligt fort, mens Yizhar Hirschfeld antog det for en befæstet villa tilknyttet den lukrative handel med balsam af Opopanax chironium langs vejen til En Gedi og Jeriko, Hyrkania og Jerusalem. Yizhak Magen og Yuval Peleg foreslog, at Qumran var en befæstning, der efterhånden blev et keramikværksted. Det er almindeligt antaget at Qumran er essæernes religiøse centrum, mens enkelte forskere mener at have identificeret stedet som den "saltets by", der omtales i Bibelen.

Mange af indbyggerne var pottemagere. Andre kan have været novicer, der håbede at slutte sig til essæerne efter et treårigt noviciat. I mellemtiden kunne de have arbejde på Jeriko-godset. Mere end 1000 er begravet på stedet. Mergeljorden i Qumran er langt nemmere at grave i end Jerusalems stengrund , og det anses for sandsynligt, at mange af de døde blev fragtet ned fra højderne for at begraves i Qumran, måske sammen med dokumenter, man arkiverede i hulerne.

Noter 

Oldtidens Israel
Hellige skrifter
Jordisk

Jordisk har flere betydninger:

Jordisk (objekter) – om objekter fra planeten Jorden
Jordisk (religion) – om materielle modsat spirituelle og religiøse forhold
Muhammed edh-Dhib

Muhammed edh-Dhib, eller Muhammed Ulven, (født 1931) som han blev kaldt, opdagede Dødehavsrullerne i 1947. Han var på det tidspunkt hyrdedreng og medlem af beduinstammen Ta'amireh. Der går flere forskellige historier om fundet, men han fortalte selv, at han skulle lede efter en ged, der var blevet borte imellem klipperne ved Qumran. Han kom til en grotte og prøvede at kaste en sten derind. Stenen ramte en krukke, som gik i stykker, og på den måde fandt han rullerne eller skrifterne, som de jo rettelig er.

Referencer 

Personer fra Palæstina
Zacatecas

Zacatecas har flere betydninger:

 Zacatecas (stat) – delstat i Mexico.
 Zacatecas (by) – samme delstats hovedstad.
Mexico (flertydig)

Mexico har flere betydninger:

 Mexico er et land i den sydlige del af Nordamerika, hvori Mexico City, Mexicos Føderale Distrikt og delstaten Mexico befinder sig.
 Mexico er også et stednavn flere steder i USA.
 Mexiko (film) - dansk kortfilm fra 1908.
Hidalgo

Hidalgo kan henvise til:

 Hidalgo (adel), spansk og portugisisk adelstitel.

Personer 
 Miguel Hidalgo (1753–1811), mexikansk præst og general, leder af Mexicos uafhængighedskrig
 Bartolomé Hidalgo (1788–1822), uruguayansk forfatter og digter
 Matilde Hidalgo (1889–1974), ecuadoriansk læge og suffragette
 Elvira de Hidalgo (1891–1980), spansk operasangerinde
 Edward Hidalgo (1912–1995), amerikansk flådeminister
 Michel Hidalgo (1933–2020), fransk fodboldspiller og -træner
 Anne Hidalgo (født 1959), spansk-fransk politiker og borgmester
 Giovanni Hidalgo (født 1963), puertoricansk percussionist
 Rubén Ramírez Hidalgo (født 1978), spansk tennisspiller
 Antonio Hidalgo (født 1979), spansk fodboldspiller
 Cristian Hidalgo (født 1983), spansk fodboldspiller
 Diego Hidalgo (født 1993), ecuadoriansk tennisspiller

Stednavne

Mexico 
 Hidalgo (stat), mexicansk delstat
 Hidalgo (Nuevo León), by i delstaten Nuevo León
 Hidalgo del Parral, by i delstaten Chihuahua
 Dolores Hidalgo, by i delstaten Guanajuato
 Ciudad Hidalgo (Michoacán), by i delstaten Michoacán
 Ciudad Hidalgo (Chiapas), by i delstaten Chiapas
 Zamora de Hidalgo, by i delstaten Michoacán

USA 
 Hidalgo (Illinois), landsby i Jasper County, Illinois
 Hidalgo (Texas), by i Hidalgo County, Texas
 Hidalgo County (New Mexico)
 Hidalgo County (Texas)

Se også 
 Guadalupe Hidalgo-traktaten, det populære navn for traktaten, som afsluttede den mexicansk-amerikanske krig.
 Hidalgo (film), film fra 2004 med Viggo Mortensen, opkaldt efter Frank Hopkins' hest af samme navn.
 (944) Hidalgo, en småplanet opkaldt efter Miguel Hidalgo.
Guanajuato (by)

Guanajuato er hovedstad i delstaten af samme navn, Guanajuato. Byen ligger 275 km nordvest for Mexico City på 21,02° nord, 101,28° vest, 2000 meter over havoverfladen. Det anslåede indbyggertal var i 2003 78.000.

Guanajuato blev grundlagt som landsby i 1554 og opnåede i 1741 status
som by. Byen er kendt for en mængde arkitektur fra den spanske kolonitid.

I Panteon-katakomberne i den vestlige del af byen, er et berømt gravsted
som er bemærkelsesværdigt på grund af de naturlige mumier, som dannes på 
stedet.

Byen var fødested for kunsteren Diego Rivera. 

Hvert år i oktober afholder byen cervantino, en kunstfestival opkaldt
efter Miguel de Cervantes.

Byer i Mexico
Guanajuato

Guanajuato har flere betydninger:

 Guanajuato (stat) - en delstat i Mexico
 Guanajuato (by) - hovedstad i den mexicanske delstat Guanajuato
Miguel Hidalgo

Miguel Gregorio Antonio Ignacio Hidalgo y Costilla (født 8. maj 1753 på en ranch ved San Vicente i delstaten Guanajuato – henrettet 30. juli 1811 i Chihuahua, Mexico) var hovedmanden bag Mexicos uafhængighedskrig med Spanien. Hidalgo var af ren spansk-kreolsk afstamning og var præst i Dolores (nu kaldet Dolores Hidalgo), en by i nutidens central-mexicanske delstat Guanajuato.

Hidalgo læste forbudt fransk litteratur og var modstander af statskirken. Han lærte den oprindelige befolknings sprog og undsagde offentligt mange aspekter ved katolicismen, bl.a. præsters seksuelle afholdenhed. I mineområderne i det centrale Mexico begyndte Miguel Hidalgo og andre kreolere fra de højere samfundslag en sammensværgelse med det formål at iværksætte en betydelig opstand blandt mestizer og indianske bønder.

Da han blev varskoet af Josefa Ortiz de Domínguez ("La Corregidora") om, at hans revolutionære komplot var opdaget, og at han snart ville blev arresteret for konspiration, afslørede han sin Grito de Dolores-plan fra sin kirkes klokketårn den 16. september 1810, og han samlede mere end 80.000 mennesker omkring sig. Det var ikke en uafhængighedstale, men en tale om Mexicos behov for at beskytte sig mod dem, der havde tilranet sig magten i landet og mod Fernando VIIs fjender. Dermed startede Hidalgo det store oprør i 1810. Hans kampråb var "Længe leve Jomfruen af Guadalupe og død over spanierne!"

En måned senere blev byerne Guanajuato og Guadalajara indtaget, og hæren marcherede mod Mexico City. Den 17. januar 1811 blev hans hær slået af spanske tropper ved Calleja i nærheden Guadalajara i slaget ved Puente Grande. Hidalgo blev taget til fange, forhørt af den spanske inkvisition og dømt til døden. Dødsdommen blev fuldbyrdet den 30. juli 1811 i Chihuahua.

Efter republikken Mexicos grundlæggelse i 1924 blev den 16. september dagen, hvor Hidalgo holdt sin tale fra klokketårnet, gjort til national helligdag.

Eksterne henvisninger 

Generaler fra Mexico
Præster fra Mexico
(944) Hidalgo

(944) Hidalgo (oprindeligt midlertidigt navn: 1920 HZ) er en mørk småplanet med en diameter på ca. 50 km, der befinder sig i det ydre solsystem. Objektet blev opdaget den 31. oktober 1920 af Walter Baade.

944 Hidalgo er den tidligst opdagede af kentaur-asteroiderne, en samling af asteorider i omløb med den halve storakse mellem Jupiter og Saturn.

944 Hidalgo er opkaldt efter den mexikanske revolutionshelt Miguel Hidalgo.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Hidalgo, (944)
Bezirk Bergedorf

Bergedorf er det sydøstligste bezirk (distrikt) i den tyske bystat Hamborg, med 122.815 indbyggere (2013) og et areal på 154,8 km².  Den centrale bydel i distriktet er Bergedorf, beliggende ved floden Bille.

Eksterne henvisninger 

Bergedorf
Pas (kortmelding)

At melde pas betyder, at man stopper med at melde eller springer en melderunde over. I de fleste spil kan man ikke melde igen efter at have meldt pas, men bridge er en markant undtagelse fra denne hovedregel.

Se også 

Kortspil
Wilhelm Gustloff (person)

Wilhelm Gustloff (født 30. januar 1895, død 4. februar 1936) var en tysk politiker og leder af NSDAPs udlandsafdeling i Schweiz.

Gustloff var ansvarlig for distributionen af antisemitiske hetzskrifter, herunder de berygtede Zions Vises Protokoller. Den antisemitiske holdning kostede ham livet d. 4. februar 1936 , da en jødisk student David Frankfurter skød ham. Til stede under begravelsen var Adolf Hitler, Joseph Goebbels og mange medlemmer af Hitlerjugend.

En våbenfabrik blev opkaldt til ære for ham under 2. verdenskrig.

Det tyske krydstogtskib Wilhelm Gustloff fik navn efter ham. Skibet skulle have heddet "Adolf Hitler", men Hitler ændrede beslutningen. I 1945 transporterede skibet tyske soldater og andre flygtninge fra Østpreussen og blev torpederet af en sovjetisk ubåd. Mange tusinde mistede livet.

Referencer 

Nazister fra Tyskland
Personer fra Schwerin
Hydrosfære

Hydrosfæren består af alt det vand der er på Jorden, uanset fase. Jordens hydrosfære er beregnet til at være ca. 1.360.000.000 km3. Oceanerne udgør 97 % af hydrosfæren, resten udgøres af floder og søer, grundvand, kryosfæren (is), vanddamp i atmosfæren, krystalvand i mineraler og bjergarter samt vandet i de levende organismer.

Hydrologi 

Studiet af hydrosfæren kaldes hydrologi og hydrosfæren på Jorden er ret godt undersøgt, fordi man kan finde meget velafgrænsede vandområder, som kan følges over flere år uden større besvær. Eksempelvis er mange af de mest kendte fødenet netop beskrevet fra mindre vandhuller. I Danmark er der også en lang tradition for havundersøgelser. I 1921-22 sejlede undersøgelsesskibet Dana til Sargassohavet på jagt efter ålens gydepladser. Ekspeditionen blev ledet af Johannes Schmidt og blev støttet af Carlsbergfondet. Få år senere (i 1928-30) støttede fondet en jordomrejse, hvor Schmidt kortlagde de indo-pacifiske åleracers vandringer. Senest gjorde Anton Bruun med Galathea-ekspeditionen i 1950-52 en af de største danske videnskabelige indsatser nogensinde. Uden brug af bathyscaper og andet moderne udstyr lykkedes det at hjemtage prøver fra dybhavene overalt på kloden.

Vandets fordeling

Havenes forsuring 

Siden starten af industrialiseringen har havenes pH, surhedsgrad, ændret sig drastisk. Der er sket en forsuring, der gør det vanskeligere for de havlevende organismer at danne og bevare skaller, exoskeletter og andre hårde dele af calciumcarbonat. Dyr og planter der er berørt af forsuringen er kalkflagellater (nanoplankton), koraller, foraminiferer, pighuder, krebsdyr og bløddyr..

Den termohaline cirkulation 

Når den varme Golfstrømmen afkøles i det nordlige Atlanterhav falder det afkølede vand til bunds. Denne mekanisme betegnes som Grønlandspumpen og er en drivende kraft i den thermohaline cirkulation.

Vand på andre himmellegemer 

Andre himmellegemer kan også have hydrosfærer, f.eks. kometer, Merkur, Mars, jupitermånen Europa og saturnmånen Enceladus. Da tilstedeværelsen af vand knyttes sammen mulighed for liv, spejdes der efter vand på exoplaneter i fremmede solsystemers beboelige zone.

Se også 

 Vandets kredsløb, Det store bombardement
 Hav, Saltvand, Vand
 Sø, Dam, Flod, Å, Bæk, Vandløb, Grøft
 Hydrologiske cyklus
 Jorden
 Økologi

Kilder og eksterne links 

 
 Ustabilt hav kan skabe pludselige klimaændringer. Videnskab.dk

Hydrologi
Økologi
Vand
Jordsystemet
Lithosfære

Lithosfæren ( for sten og sphaîra for kugle) er de yderste 100 km af den faste jord og er hård, stiv og relativ kold. (Dette gælder for vores planet, jorden. På andre planeter menes den at have en markant anden tykkelse).

Lithosfæren består af jordskorpen og den øverste del af kappen. Jordskorpen er den øverste del af lithosfæren og er 10-70 km tyk. Lithosfæren er opdelt i tektoniske plader og glider på den underliggende, bløde asthenosfære.

Det sker, at lægfolk fejlagtigt kalder jordskorpen alene for lithosfæren.

Se også 
Lithosfæren er en del af de fire sfærer som består af atmosfæren, hydrosfæren, biosfæren og lithosfæren.

Kilde

Eksterne henvisninger 

 Julia Jackson: Glossary of Geology, 1987, American Geological Institute, 
 Brian J. Skinner & Stephen C. Porter, Physical Geology, 1987, John Wiley & Sons, 

Pladetektonik
Hjertekateterisation

Hjertekateterisation er en undersøgelse, der foretages med tynde plasticrør, katetre, der gennem en blodåre (en vene eller en pulsåre) indføres i hjertets hulrum. Trykket måles inde i hjertet, og man kan opnå nøjagtige oplysninger om passageforholdene i hjertets klappeapparat.

Se også 
 Blod
 Anæmi
 hjerte

Diagnostik
Kateterisation
Solskoldning

Solskoldning (medicinsk: erytem reaktion) er den populære betegnelse for det, lægerne kalder ultraviolet erytem, dvs. når huden rødmer som følge af UVB-strålers påvirkning af huden til en (udvidelse af hudens blodkar).

Det er ikke kun mennesker, der risikerer at blive solskoldet. Dyr, der lever i solen, har forskellige forsvar imod at blive solskoldet. Ud over at opholde sig i skyggen, kan det f.eks. være at rulle sig i jord eller mudder eller opholde sig i vand. Enkelte arter har også udviklet svedkirtler med farvet sved, der fungerer som solcreme.

Solskoldning er skadelig for mennesker og menes at være skyld i mange tilfælde af hudkræft.

Hudtyper 
Når det gælder mennesker, er hudtypen en af de faktorer, som er afgørende for, hvor udsat personen er for solskoldning. Der findes groft sagt 7 hudtyper, som er opdelt efter hvor mørk farve, huden har. I Skandinavien er hudtype 1 og 2 dominerende.

Se også 
 Lys
 Melanin
 Solbruning
 Sollys
 Ultraviolet lys

Solen
Belysning
Hud
Krop

Kroppen er en fællesbetegnelse for alle de fysiske dele, som tilhører et dyr eller et menneske. Mange gange bliver dele af kroppen, der sidder uden på huden som f.eks. hår ikke betragtet som en del af kroppen.

I forskellige sammenhænge bruges krop synonymt med torso, som modsætning til hoved eller ekstremiteter (lemmer).

Ofte bliver kroppen omtalt mere i forbindelse med ens udseende, helbred eller ved ens død. Når en person dør, bliver kroppen omtalt som et lig. Når et dyr dør, bliver kroppen omtalt som et kadaver.

Studiet af kroppens opbygning hedder anatomi.

Menneskekroppen 

Menneskekroppen er et menneskes fysiske struktur bestående af knogler, kød og organer, hvorpå hovedet og kroppens lemmer hænger. Vi har 639 muskler og 206 knogler i kroppen. Alle mennesker har de samme knogler, organer, og muskler, men størrelserne varierer og det er en af grundene til, at vi ser forskellige ud.

Litteratur 

 Johansen, Mikkel Willum (2020). Kroppen i naturen: Embodyment og matematikkens effektivitet i naturbeskrivelsen. Kvant, 31(4), 11-14. 
 Thielst, Peter (2008): Kroppens idéhistorie. Det lille forlag

Se også 
 Kropsforandring
 Menneskekroppen (de vitale organer)
Menneskets anatomi

Anatomi
Jon

Jon kan henvise til flere artikler:

 Ion (kemi) – inden for fysik og kemi en ladet partikel som også kan staves jon
 Jon (drengenavn) – et drengenavn
 Jon Nørgaard – en dansk sanger, der vandt Popstars på TV 2
 Lil Jon – en amerikansk hip hopper og producer
 Jon Stewart – studievært på Comedy Centrals The Daily Show
 Munken Jon – en irsk missionær på Bornholm, som har lagt navn til klippeformationen Jons Kapel
Bolle

Bolle har flere betydninger:

Bolle (bagværk) – en bolle er et lille stykke rundt bagværk. 
Bolle (skål)
At bolle (bole) er et gammelt udtryk for at have samleje.
 Bolle (Dronninglund) – en bebyggelse i Dronninglund Sogn
 Bolle Willum Luxdorph – Dansk historiker, digter og embedsmand.
 Bolle – halvdelen af brikkerne i et spil Kryds og bolle
 Lille Ollebolle – Søn af Troldefar og Troldemor i en populær børnesang
Bolle (bagværk)

En bolle er et lille og simpelt stykke bagværk.

Størrelsen er mellem en knyttet barne- og voksen-hånd.

Almindelige ingredienser er:
 mel 
 lunken mælk eller vand
 gær
 husholdningssalt
Den sorte skole

Den sorte skole har flere betydninger:
Den Sorte Skole – et københavnsk DJ-kollektiv, der står bag flere album af bestående af sammenhængende lydcollager og som er blevet fremført i samarbejde med Copenhagen Phil
Den sorte skole – et udtryk for en gammeldags undervisningsform forbundet med latinskoler i middelalderen.
Analsex

Analsex eller paedicatio er samleje udført ved at den ene part trænger sin penis ind i den andens endetarm via lukkemusklen anus – heraf navnet analsex.

Analsex mellem to mænd er almindeligt i homoseksuel sammenhæng. Analsex mellem en mand og en kvinde kaldes også paedicatio mulieris. Med et slangudtryk kaldes analsex for græsk. Forskellige former for analsex og manuel anal penetration kendes under forskellige latinske navne og anses i nogle lande for sodomi. Ved analsex kan der være større risiko for at man får klamydia eller Aids (HIV), end ved vaginalt samleje.

En variation – der dog sjældent henføres til analsex, men til pædicare – er at kvinden har en genstand siddende i skeden og stikker den anden ende i mandens endetarm.

Mulige komplikationer 
Analsex indebærer en lang række risici, som bl.a. skyldes at sårbarheden af vævet omkring anus er høj og at endetarmen er rig på infektionskilder. Analsex øger risikoen for infektioner, rifter, sivende afføring, prolaps af endetarm, hæmorider og analkræft. Det skal her bemærkes, at disse komplikationer kan skabe betydelige problemer i dagligdagen, da det kan medføre blødninger, uønsket lugt, smerte ved at sidde ned og smerte ved toiletbesøg. Disse sygdomme og skader kan dog til en vis grad forebygges ved god hygiejne, brug af kondom, glidecreme og den rette teknik. Ud fra et sundhedsmæssigt synspunkt vil vaginal- og oralsex dog klart være mindre risikabelt.

Hyppighed 
Edward O. Laumann kom til den konklusion, at ca. 20% af heteroseksuelle i den amerikanske befolkning havde prøvet analsex. En nyere undersøgelse fra University of British Columbia anslår antallet af heteroseksuelle, som har dyrket analsex, til mellem 30% og 50%, hvoraf mange har gjort det regelmæssigt. En fransk undersøgelse af 500 kvinder konkluderede, at 29% havde prøvet analsex, omend kun ca. en tredjedel af disse angav, at de havde nydt oplevelsen. En undersøgelse foretaget i 2006 af Centers for Disease Control kom til den konklusion, at forekomsten af anale samlejer i den heteroseksuelle befolkning var opadgående og at 38,2% af mænd mellem 20 og 39 samt 32,6% af kvinder mellem 18 og 44 praktiserede heteroseksuel analsex.

Se også 
 Oralsex
 Sodomi
 Vaginalsex

Referencer

Eksterne henvisninger 

Sexologi
Peter Naur

Peter Naur (født 25. oktober 1928 på Frederiksberg, død 3. januar 2016) var en dansk videnskabsmand, som blev internationalt kendt og anerkendt som pioner i datalogien. Han deltog i udviklingen af det indflydelsesrige programmeringssprog ALGOL 60, og han bragte metode og struktur ind i programmering. Han lagde navn til den såkaldte BNF (Backus–Naur Form), som siden starten af 1960'erne har været brugt til på en entydig måde at beskrive syntaks i de fleste programmeringssprog. Naur selv udtalte dog at han foretrak at forkortelsen stod for Backus Normal Form. Han opfandt ordet datalogi men ordet har aldrig vundet udbredelse uden for Danmark.

Han gjorde sig også bemærket ved sin kontroversielle analyse af psykologi, og af hvordan mennesker tænker, hvor han er meget kritisk over for kunstig intelligens. Specielt var han inspireret af William James' måde at anskue psykologi på.

Peter Naur blev student fra Gammel Hellerup Gymnasium 1947. Han blev uddannet som astronom (mag.scient.) i 1949 og var fra 1953 til 1959 ansat på Københavns Universitets Astronomiske Observatorium. Han blev dr. phil. i 1957. Han fik interesse for datamater, og fra 1959 til 1969 var han ansat på Regnecentralen samtidig med, at han underviste på DTH (lektor fra 1961) og Niels Bohr Institutet. I 1963 modtog Peter Naur G.A. Hagemanns Guldmedalje og i 1966 Danmarks Radios Rosenkjær-pris. 

I 1969 blev Peter Naur tilbudt stillingen som første danske professor i datalogi på Københavns Universitet med det formål at opbygge et Datalogisk Institut. Det blev til det, der i dag kendes som Datalogisk Institut ved Københavns Universitet eller i kort form: DIKU. Han forblev i denne stilling indtil 1998.

Peter Naur er eneste dansker, der har modtaget den prestigefyldte Turing Award. Ved overrækkelsen af denne benyttede Naur lejligheden til at holde en tale, hvori han redegjorde for en teori om menneskehjernens virkemåde. Et hovedpunkt i Naurs synapse-teori er, at synapserne bliver påvirket af vaner, og ifølge Naur er det ikke muligt for en maskine at efterligne den menneskelige hjerne. Med sin teori forsøgte Naur således at modbevise ideen om kunstig intelligens.

Død 
Peter Naur blev bisat fra Mariebjerg Kapel på Mariebjerg Kirkegård den 15. januar 2016. Han døde efter kort tids sygdom.

Se også 
 EBNF

Noter

Eksterne henvisninger 
 
 Introduction to the works of Peter Naur (på engelsk og dansk)
 

Programmører fra Danmark
Dataloger fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Videnskabsfolk fra Danmark
Astronomer fra Danmark
Professorer fra Københavns Universitet
Ansatte ved Danmarks Tekniske Universitet
Modtagere af Rosenkjærprisen
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Alumni fra Københavns Universitet
Studenter fra Gammel Hellerup Gymnasium
Missionærstilling

Missionærstilling er samleje, hvor kvinden ligger på ryggen og manden ligger oven på hende ansigt til ansigt.

Missionærstillingen er den mest benyttede samlejestilling.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Kærlighed
Sexologi
Seng (flertydig)

Seng har flere betydninger:

 Seng – et møbel til at ligge og sove i
 Lavning – en lavning i landskabet kan kaldes en seng

Se også
 Væggelus – også kaldet sengetæge
 Sengekantsfilm – en filmserie af danske erotiske lystspil
Seng

En seng er et møbel til at sove i. Den kan også opfylde andre behov som for eksempel et hvileleje for hospitalspatienter eller seksuelt samvær.

Et leje var før i tiden halm eller et andet naturligt materiale lagt på gulvet. Ved at sengen (sengelejet) hæves fra gulvet undgås træk, snavs og utøj.

For at gøre sengen mere komfortabel er den forsynet med en madras. Oprindeligt var det øverste lag sække med halm for jævne mennesker og med fjer for de velhavende. I dag bruges uld og kunstfibre (fx Futon-madras), og madrasser laves af fjedre (springmadras spring=fjeder), skumgummi, vand eller luft.

Madrassen ligger på sengebunden. Den er gerne lavet af materiale, der fjedrer (metalfjedre eller trælameller). Den hviler på sengerammen et stykke over gulvet.

Alle tre lag kan være samlet i ét som i en boxmadras eller vandseng.

De tidligste kendte senge kan dateres tilbage til oldtidens Egypten hvor brugen af senge kan spores tilbage til 3200 f.Kr. Historisk set findes mange forskellige versioner af senge og deres sammensætning. Stor set alle ældre senge var lavet at forskellige træsorter, hvorimod madrassens sammensætning kunne være alt fra halm eller fjer i sække eller stof af bedre kvalitet til skin og pels fra dyr, som blandt andet var brug meget i den europæiske middelalder og vikingetid.

Sengetyper 
 Boksmadras - En madras med indbyget træramme (ofte med ben eller meder).
 Elevationsseng - En seng, som kan hæve madrassen i hoved- eller fod-ende.
 Futon-seng - En japansk seng i gulvhøjde.
 Himmelseng - En klassisk sengetype med søjler i hvert hjørne, som traditionelt er overdækket af et styke stof (en sengehimmel).
 Hospitalsseng - En indstillelig seng, som benyttes på hospitalsafdelinger.
 Hængekøje - Et kraftigt tekstil (natur- eller plastmateriale) som spændes ud mellem to faststående genstande (f.eks. et træ).
 Juniorseng - En seng til et barn, der ikke længere behøver at ligge i en tremmeseng.
 Kontinentalseng - En seng med flere madraslag.
 Sengeramme med madras - En platform eller ramme af træ eller metal, hvori der ligger en madras
 Sovesofaer - En sengetype, som kan laves om til en sofa i dagtimerne.
 Tremmeseng - En sengebund med lodrette tremmer, som bruges til spædbørn i deres første leveår.
 Vandseng - En sengeramme, hvor madrassen er fyldt med vand.
 Køjeseng

Sengeudstyr 
Af sengeudstyr er der:
 dyne
 hovedpude – hæver hovedet lidt som mange gange er mere behageligt – eller hæver hovedet meget. Det sidste kan anvendes hvis man vil slappe af (f.eks. læs en bog) eller er syg og skal drikke eller kunne se mere.
 sengetæppe
 sengetøj
 lagen
 hovedpudebetræk
 dynebetræk
 puder
 Sengeovertræk

Litteratur 
 Helle Thordur Hansen og Frode Kirk, Som man reder - : om sengesteder, soveskik og sengeopredning i 1800-tallets landbohjem, Nationalmuseet, 1991. .

Eksterne henvisninger 

 Seng - Den Store Danske
Stol

En stol er et møbel med en ophøjet overflade, der almindeligvis anvendes til sæde for en enkelt person. Stole understøttes oftest med fire ben og har en rygstøtte; dog kan en stol have tre ben eller have en anden form.

De fremstilles i mange forskellige materialer, lige fra træ til metal til syntetisk materiale (f.eks. plast), og de kan være polstret, enten lige på sædet (som med nogle spisestuestole) eller på hele stolen. Stole bruges i en række værelser i boliger (fx i stuer, spisestuer og huler), i skoler og kontorer (med skriveborde) og i forskellige andre arbejdspladser.

En stol med polstring og armlæn er en lænestol. En lænestol med mulighed for tilbagelæning og en fold-ud fodstøtte, er en hvilestol. En permanent fastgjort stol i et tog, teater, fly og bil - er et sæde. En stol med hjul er en  kørestol. En stol med hang fra oven er en gyngestol.

En taburet er en stol uden rygstøtte (ryglæn) med samme benlængde. En skammel er enklere end en taburet og med kortere ben. En hævet skammel kaldes en barstol.

Historie 

Stole ses i bronzealderen.
Klapstolen fra Guldhøj er en velbevaret klapstol af asketræ og odderskind fra anden halvdel af 1400-årene f.Kr.

Stoletyper 
 Lænestol
 Kontorstol
 Havestol
 Køkkenstol
 Barnestol
 Gyngestol
 Sækkestol

Se også 

 Elektrisk stol

Henvisninger
Snylter

En snylter eller parasit er en organisme, der lever af og på bekostning af en anden organisme (vært), ved at suge næring fra den.
Parasitter er i reglen mindre end deres vært og dræber den sjældent. Det kan dog forekomme, især når parasitten etablerer sig ved spring fra én værtsart til en anden. De spring er sket med mange af vores 

infektionssygdomme, der oprindeligt har plaget husdyrene. Forkølelse og influenza var oprindeligt svinesygdomme, tuberkulose en kvægsygdom, mens syfilis var en sygdom hos lamaer.

Parasitter kan enten være udvendige snyltere (ektoparasit) som hovedlus, eller indvendige snyltere (endoparasit) som børneorm, sildeorm eller torskeorm.

Megen parasitisme fra dyreriget er skovflåter, der suger blod fra andre dyr, og snyltehvepse, der lægger æg i andre dyr/insekter.

I mutualisme er forholdet til gavn for begge parter. I praksis kan det være vanskeligt at skelne et forhold, hvor parterne  snylter på hinanden, fra en mutualisme, hvor begge parter har gavn af hinanden.

Et eksempel er de mikroskopiske orkidefrø, der kræver infektion af en svamp for at kunne spire under naturlige forhold. Svampen leverer sukker, men hvis svampeinfektionen bliver for voldsom, tager den livet af frøet/orkideen.

Parasitter i fødevarer 

Der er fem fødevare- eller vandbårne parasitter, som træffes i Nordeuropa:

 Cryptosporidium smitter fra kvæg og forårsager diarre
 Toxoplasma gondii smitter fra katte og kød og forårsager toxoplasmose med abort og fosterskader
 Anisakidae-orm smitter fra fisk og giver mavesmerter og kvalme eller allergiske reaktioner
 Trichinella-orm smitter fra kød og indkapsles i musklerne
 Echinococcus multilocularis også kaldet rævens dværgbændelorm forårsager en kræftlignende sygdom.

Snyltere i planteriget 
Planten almindelig mistelten (Viscum album) vokser ikke blot på træer, men vokser ind i træet, hvor den forbinder sig med dets karsystem for vand og næringssalte (xylemet), som den drager fordel af. Almindelig mistelten har grønne blade og dermed klorofyl, og kan selv lave fotosyntese og producere sin egen sukker. Derfor kaldes den en halvsnylter. Andre eksempler på halvsnyltere er arter i slægten skjaller (Rhinanthus) og troldurt (Pedicularis).

Eksempler på helsnyltere uden klorofyl er skælrod.

Medicinsk vigtige parasitter 

 Protozoer
 Flagellater
 Amøber
 Sporozoer (malaria)
 Metazoer
 Platyhelminthes (fladorme)
 Cestoda (bændelorm)
 Trematoda (blodikter, leverikter)
 Nematoder (rundorme)
 Arthropoder
 Insekter
 Myg
 Lopper
 Lus
 Mider
 Skovflåt
 Eukaryote mikroorganismer
 Candida albicans

Desuden findes adskillige svampe- og bakteriearter som er parasitter.

Begrebet "en snylter" bruges også i overført betydning om f.eks. en person, der lever af andres penge og/eller høflighed.

Se også 
 Biologisk samvirke
 Økologi

Referencer

Eksterne links 
 Forsker advarer: Der er farlige orm i din fisk. Videnskab.dk 2012
 Ubehagelig bekræftelse af Darwins evolutionsteori. Videnskab.dk 2014
 Avermectin and Artemisinin - Revolutionary therapies for parasitic diseases. Nobelforsamlingen 2015

Litteratur 
 

Biologi
Økologi
 

fr:Parasitose
Stol (flertydig)

Stol har flere betydninger:

 Stol – et møbel til at sidde på.
 Stol (strengeinstrument) – et stykke hårdt træ, hvorpå strengene hviler på f.eks. en violin.
 Stol (cykling) – i cykling udtrykket for ligge bag en hjælperytter for blive hjulpet op til feltet.

Se også
 STOL – en forkortelse inden for flyvning for Short Take-Off and Landing.
 Elektrisk stol – en udrustning, som har været i udstrakt brug i USA til henrettelse af dødsdømte forbrydere.
 Den Hellige Stol – en betegnelse for paveembedet
 22. februar – dagens navn er Peters stol.
 Domstol – offentligt forum, der har myndighed til at foretage rettergang.
Industriel symbiose

Industriel symbiose er et symbiotisk forhold imellem to eller flere virksomheder, hvor en virksomheds affaldsprodukt bortskaffes gratis eller endda købes af en anden virksomhed, der skal bruge det i sin produktion.

Et eksempel findes i Kalundborg, hvor den industrielle symbiose (blandt mange andre forhold) ses ved at rensningen af røg fra det lokale kraftværk (Asnæsværket) giver gips, der købes af en lokal gips-pladefabrik (Gyproc). Projekter til over 1 mia kr skal forsyne områdets byer og virksomheder med fjernvarme og fjernkøling.

Et andet eksempel er Kåstrup ved Skive, hvor energi i form af eget sol- og vind-anlæg samt biogas, brint og varme deles mellem virksomheder.

Referencer

Ekstern henvisning 
 Industriel Symbiose i Kalundborg

Erhvervsliv
Affald
Modersmål

Et modersmål (eller førstesprog) er det sprog, som et barn vokser op med og lærer af forældrene og andre i omgivelserne. Børn under 10-12 år lærer sprog ved at efterligne det, der tales omkring dem.

Større børn og voksne lærer nye sprog som fremmedsprog (eller andetsprog, tredjesprog osv.). Det betyder, at sproget i høj grad læres ved oversættelse fra og sammenligning af strukturer i de allerede kendte sprog, evt. sammen med undervisning.

Små børn kan udmærket lære to eller flere sprog eller modersmål samtidigt; enten parallelt eller efter hinanden. I de tilfælde lærer de sprogene stort set uafhængigt af hinanden.

Det har derfor ikke den store betydning for mindre børn, om sprogene ligner hinanden eller er meget forskellige. Ældre børn og voksne vil derimod have lettere ved at lære et sprog, der er nært beslægtet med et allerede kendt sprog. Det betyder også, at mindre børn har meget nemmere ved at undgå accent i det nye sprog, idet de ikke som voksne overfører udtale og ordstilling fra et sprog til et andet.

Børn af indvandrere kan tilbydes modersmålsundervisning i skolen. Ofte er det dog fædrelandets officielle sprog, der tilbydes, snarere end barnets egentlige modersmål (fx tyrkisk i stedet for det ubeslægtede kurdisk).

National-romantikken 

I den national-romantiske periode i slutningen af det 19. århundrede blev dansk som modersmål tillagt en nærmest mytisk betydning. Den voksende danske nationalisme definerede sig i høj grad som modsætning til Tyskland, og derfor spillede sproget naturligt en stor rolle.

Hertil kom, at tiden var den danske guldalder med mange store digtere. Flere af dem har lovprist det danske modersmål: Edvard Lembckes "Vort modersmål er dejligt", H.C. Andersens "I Danmark er jeg født" og Grundtvigs "Langt høiere Bjerge" og "Moders Navn er en himmelsk Lyd".

Se også 
 Modersmål-Selskabet
 Sprogforeningen

Litteratur 
 Sproget – Hverdagens mirakel (Univers) af Hans Arndt, 

Sprogforskning
Modersmål-Selskabet

Modersmål-Selskabet er en landsdækkende forening, hvis formål er at virke for bevarelse og udvikling af modersmålet som en grundlæggende forudsætning for dansk kultur og folkestyre. Selskabet, der har sæde i Dansk Sprognævns repræsentantskab, blev oprettet i 1979 og har lige siden uddelt Modersmål-Prisen som en påskønnelse af særlig fremragende sprogbrug ud fra selskabets idealer: Klar, udtryksfuld og varieret. Selskabet udgiver medlemsbladet Sprog & Samfund fire gange om året samt fra 1980 til 1999 en årbog om emner knyttet til modersmålet, skrevet af bidragydere både i og uden for medlemskredsen. Siden 2000 har foreningen udgivet diverse faglitterære antologier om sprog og dialekt, børnebøger og en skønlitterær antologi, fra 2010 på eget forlag. I 2023 udgiver foreningen for første gang en roman: Johannesminde af debutanten Sofie Jørgensen.

Udgivelser fra eget forlag: 

 2023 - Johannesminde (skøn)
 2023 - Mina fossta tuzen or på borrijnholmst / Mine første tusind ord på bornholmsk (billedbog)
 2022 - Mien føst tusi or på wæjlbomol / Mine første tusind ord på vendelbomål (billedbog)
 2022 - Fra det ene sprog til det andet: dansk i verden (ny red.)
 2022 - Dansk i tusind år: et omrids af sprogets historie
 2022 - Din tur, Adrian (børnebog)
 2021 - Stilhed før storm (skøn)
 2020 - Sprog på grænsen : sproch o æ græns
 2019 - Dialekter i rigt mål
 2018 - Ord og naboer i Norden: nordisk nabosprogsforståelse
 2017 - Sproget i lyst og nød
 2016 - Bordets glæder
 2015 - Hilseformer og høflighed
 2014 - Din stemme tæller
 2013 - Ord til hinanden
 2012 - Sprog og sex
 2011 - Sprog på banen
 2010 - Sjov med sprog

Ekstern henvisning 
 Modersmål-Selskabet

Foreninger fra Danmark
Dansk sprog
Etableret i 1979
Forlag fra Danmark