alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Rickshaw

En rickshaw er en hyrevogn, der trækkes af en person til fods. Findes også som cykelrickshaw, hvor føreren driver vognen ved pedalkraft. 

Både rickshaws og cykelrickshaws har traditionelt været særligt udbredt i Asien, hvor det har været et udbredt erhverv at ernære sig som rickshaw-kører. I dag har rickshaws ikke nær den samme betydning for infrastrukturen på grund af den hastige udbredelse af biler og busser. 

Rickshawen er særligt velegnet til transport af flere mennesker, og især mange nye cykelmodeller er udviklet med automatgear og elhjælpemotorer, som gør dem lettere at cykle med personer og tung last. 

I en del vestlige byer – blandt andet København – benyttes rickshaws særligt til at transportere turister, som en form for cykeltaxaer.

Rickshaws ses også brugt af børnehaveinstitutioner og ældrecentre, sidstnævnte som en del af en forening, der rekutterer frivillige til at cykle med ældre borgere.

Selve ordet rickshaw stammer oprindeligt fra det japanske jinrikisha, der er sammensat af jin (menneske), riki (kraft), sha (køretøj).

Litterært er den fattige kinesiske rickshaw-løbers situation i Singapore behandlet i Johannes V. Jensens novelle Kulien fra 1906.

Foto-galleri

Kilder 

 Powerhouse Museum Sydney, Beskrivelse af museets genstand H626, Japansk rickshaw. En del information om rickshaws historisk set.
 Kolkata's rickshaw pullers take to the streets, protest ban move, WebIndia123.com, August 25, 2005.
 Joanna Kirkpatrick, Transports of Delight. The Ricksha Arts of Bangladesh, Indiana University press, 2003.
 Rickshaw kunst i Bangladesh .
 Rob Gallagher, The Rickshaws of Bangladesh. Dhaka: University Press, Ltd., 1992.
 Cykling uden alder. En forening som bruger rickshaws til cykling med ældre.

Se også 
 Transport

Cykeltyper
Taxier
Menneskedrevet fremdrift
Rigoletto

Rigoletto, opera af Giuseppe Verdi, komponeret 1851. Handlingen udspiller sig i Mantova omkring år 1560.

Operaer af Giuseppe Verdi
Operaer på italiensk
Rimesse

En rimesse (eller en remisse) er en pengeforsendelse enten i form af veksel eller check. Ordets oprindelse er at finde i det franske sprog, hvor det kommer af det franske "remise", hvor det betyder "at sætte tilbage / at sætte på plads".

Eksterne henvisninger 
 Den Danske Ordbog om ordet "Rimesse/remisse"

Franske ord og vendinger
Ringkøbing Museum

Ringkøbing Museum er i dag den ældste af 13 afdelinger under Ringkøbing-Skjern Museum, der opstod som en fusion mellem Ringkøbing Museum og Skjern-Egvad Museum i forbindelse med Strukturreformen i 2007.

Ringkøbing Museumsforening oprettedes 27. oktober 1908 med det ene formål at etablere et museum om Ringkøbings købstadshistorie, og der blev påbegyndt en indsamling af genstande fra byen. I begyndelsen stillede Ringkøbing Skole et loftsrum til rådighed for museet, men allerede i 1917 påbegyndes planerne om at Ringkøbing Museum skulle have sin egen bygning. Efter længere tids forhandling, købte museet  den nuværende museumsbygning, der tidligere havde huset byens, nu afdøde, amtslæge, professor Melchiorsen. I september 1921 blev der afholdt møde om restaureringen og tilbygningen af Melchiorsens villa, og den 6. november 1922 blev det nye Ringkøbing Museum indviet efter alle kunstens regler med hædersgæster, sange, taler og festmiddag på Hotel Ringkøbing. I 2007 blev det tidligere Dommerkontor, tegnet af Ringkøbingarkitekten Plesner, en del af museet.

Strandingsmuseum St. George blev i april 1992 åbnet som en afdeling af Ringkøbing Museum, men som følge af Strukturreformen i 2007 blev Strandingsmuseum St. George lagt ind under Holstebro Museum.

Eksterne henvisninger 
 Museets hjemmeside

Referencer 

Museer i Region Midtjylland
Museum
Museer etableret i 1908
Museum
Risalamande

Risalamande (fra fauxfransk: riz à l'amande = "ris med mandel"; retten kendes ikke i Frankrig) er en risdessert.

I mange danske hjem er risalamande eller risengrød den traditionelle dessert juleaften.

Historie 
Risalamande er en dansk tradition, der kendes fra omkring 1900, hvor borgerlige køkkener begyndte at servere risalamande med kirsebærsauce til jul i stedet for risengrød. Tidligere var risengrød af importeret ris og kanel en eksklusiv spise. I de første 50 år af det 20. århundrede var det risengrøden, der var den mest almindelige danske julespise.

Først i rationeringstiden under og efter 2. verdenskrig blev risalamanden den mest foretrukne danske juledessert. Danske husmødre kunne læse i damebladene, at de kunne strække risengrøden ved at tilsætte flødeskum (eller et erstatningsprodukt, da fløde var en mangelvare). Manglen på mandler fik nogle til at erstatte den hele mandel med en knap, da de ikke syntes, de kunne servere risalamande uden mandelgave til.

Traditionen med mandelgave menes at stamme fra en fransk skik fra 1500-tallet, hvor man i de fornemme kredse til helligtrekonger gemte en bønne i en helligtrekongerskage. Den, der fik bønnen, blev ”konge” med hans privilegier.

Mandelgaven menes at være kommet til omkring 1800, hvor bønnen blev erstattet af en mandel og helligtrekongerskagen af risengrøden.

Tilberedning 
Desserten består af ris, mælk, sukker, vanilje, flødeskum og mandler. I opskriften på risalamande i Frøken Jensens Kogebog fra 1901, tilsættes i øvrigt sherry og husblas.

Først koges mælk (eller vand) og ris (grød eller løse) til grød. Når den er kold, blandes den med flødeskum og hakkede mandler for at få en luftig konsistens med lidt knas. Derefter smages til med sukker, rom (eller romessens af rom eller "romaroma")) og vanilje. Retten serveres med (kold eller varm) kirsebærsovs.

Ifølge juletraditionen skal der være én hel mandel i den. Den, der får mandlen, vinder "mandelgaven." Stadig i et fåtal hjem er det en tradition at gemme mandlen i risengrøden. Mange steder er mandelgaven en marcipangris eller chokolade, en bog, Svikmøllen osv.

Svensk variant 
En variant kendes i Sverige som ris à la Malta og spises med syltede mandarinbåde i stedet for kirsebærsovs. Der er også en version med appelsin: apelsinris.

En svensk tradition siger, at den, der får mandlen, vil blive gift inden et år.

Referencer 

Julemiddag
Desserter
Traditioner
Mad fra Danmark
Franske vendinger
Mandel
Risretter
Julefrokost
Riserva

Riserva betegner i den italienske DOC-regulering en vin, der er lagret i mindst to år; en vin fra høsten i efteråret 2005 må altså først sælges i 2007.

Lagring kan foregå på fad eller flaske og er således ikke nærmere reguleret. Som regel bliver især tunge riserva-rødvine lagret mindst 12 måneder på barrique-fade.

I Spanien findes en lignende betegnelse: reserva.

Vin
Risiko

En risiko er det negativt ladede ord, der angiver sandsynligheden for, at en aktion (handling) ikke fører til det ønskede eller forventede resultat.

Risiko er overvejende det modsatte af en chance, selvom mange i dag fejlagtigt bruger ordet chance om noget der reelt burde kaldes en risiko.

Eksempel:
Chancen for, at der går ild i vådt træ, er lille.

Denne sætning er kun grammatisk korrekt, hvis man ønsker, at der skal gå ild i træet. Hvis træet skal bevares, bør man skrive
Risikoen for, at der går ild i vådt træ, er lille.

Risiko og nytte 
Man opdeler typisk personer i en række grupper, alt efter hvordan de forholder sig til risiko:

Risikoavers – en person som er risikoavers vil, hvis hun står over for at vælge mellem to lige store gennemsnitsgevinster, vælge den med mindste spredning, for at reducere sandsynligheden for tab.
Risikoneutral – en person som er risikoneutral vil, hvis hun står over for at vælge mellem to lige store gennemsnitsgevinster, men med forskellig spredning, være ligeglad med hvilken hun vælger.
Risikoelsker – en person som er risikoelsker vil, hvis hun står over for at vælge mellem to lige store gennemsnitsgevinster, vælge den med største spredning, for at øge sandsynligheden for gevinst.

Folk er typisk i gennemsnit risikoaverse, hvilket man kan argumentere for ud fra en nyttefunktion med aftagende marginalnytte: Ligegyldigt hvilken rigdom man har, vil nytten af en ekstra krone numerisk set altid være mindre end den numeriske værdi af en tabt krone.

Se også 
Risikostyring
Aktier
Risikofaktor
Risoul

Risoul er en kommune i Hautes-Alpes departement i det sydøstlige Frankrig. Desuden er det et skisportsted i de sydfranske alper.

Kilder/henvisninger 

Kommuner i Frankrig
Vintersportssteder i Frankrig
Risus sardonicus

Risus sardonicus (fra latin risus "latter" og sardonicus "sardonisk") er en karakteristisk tilstand af konstant spænding i ansigtsmusklerne.

Tilstanden kan være et symptom ved stivkrampe og ved forgiftning med stryknin.

Symptomer
Rita Hayworth

Rita Hayworth (Født Margarita Carmen Cansino) (17. oktober 1918 – 14. maj 1987), var en amerikansk filmskuespillerinde. Hun blev lanceret med rød hårfarve i vamproller, og med film som Pinup-pigen og især Gilda blev hun Hollywoods førende sexsymbol i 1940'erne.

Film 
 The Strawberry Blonde (1941)
 Pinup-pigen (1944)
 Gilda (1946)
 Kvinden fra Shanghai (1948)
 Pal Joey (1957)

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra USA
Hollywood Walk of Fame
Spansk-amerikanere
Rite

Rite har flere betydninger:
Rite (religiøs)
Rite (korrekt)

Se også
Ceremoni, Ritual, Skik
Liturgi
Konvention

de:Promotion (Doktor)#Bewertung
Ritornel

Ritornel betegner inden for musik et tilbagevendende motiv eller lille sats, der gentages efter hvert vers, eller som evt. kan indgå i såvel forspil, mellemspil og efterspil. 

Inden for digtning er ritornel betegnelse for et trelinjet digt eller strofe, hvor første og tredje vers (verselinje) rimer. Særlig Emil Aarestrups ritorneller er kendte.

Musik
Poesi
Ritual

Et ritual (eller en rituel handling) er en symbolsk handling, der har til formål at påvirke f.eks. guders velvilje eller skabe en overgang. Med et ritual følger en forventning eller påstand om, at ord og gerninger kan ændre noget ved ritualets objekt. Et ritual (et specifikt ritual kaldes rite) omfatter typisk en række handlinger, ceremonier og ord .

Overgangsritual
Det mest almindelige ritual er et overgangsritual . F.eks. dåb, konfirmation, bryllup og begravelse.

Overgangsritualer kan opdeles i tre faser:

Udskillelsesfasen - Ritualets objekt skilles fra sin vante sammenhæng og markeres som noget særligt. Det gøres typisk ved særlig klædedragt eller symboler. Denne fase kaldes også helliggørelsesfasen, fordi objektet gøres klar til den hellige del af ritualet.

Grænsefasen - Her finder selve overgangen sted. Ritualets objekt bliver "nulstillet", ført tilbage til et udgangspunkt. Her lægges størst betydning på ritualets detaljer og vigtigheden af, at de udføres korrekt.

inkorporationsfasen - Ritualets objekt er nu klar til at indgå i den nye sammenhæng, og der vendes tilbage til den normale tilstand - der trædes ud af den hellige fase.

Offerritual
Ved et offerritual bliver ritualets objekt overdraget til en modtager, typisk et væsen som en gud eller en afdød, der tilhører en anden verden. Offeret er et  kommunikationsmiddel og er typisk noget, der er karakteristisk for giver eller modtager .

Offertyper

Takoffer - Offeret er en tak til guder for velvilje eller gaver

Sonoffer - Offeret er en bod for en fejl, giveren har gjort

Substitutionsoffer - Offergenstanden tilbydes som erstatning for noget andet

Konvivieoffer (fællesmåltid)  tjener til at opretholde den gode forbindelse med modtageren

Kommunikationsoffer - Et offer der skal opnå kontakt med modtageren eller en forening mellem afsender og modtager.

Spådomsritual
Et spådomsritual (også kaldet divination) skal opnå viden om fremtiden eller hjælp til store beslutninger ved at skaffe viden om gudernes eller skæbnens vilje .

Eksterne henvisninger

Referencer 

 
Traditioner
Ritus

En rite eller ritus (fra latin – flertal riter) er en religiøs skik, kirkeskik, offerskik. Ofte symboliserer de en overgang fra et stadium til et andet, overgange forbundet med menneskelige kriser som undfangelse, fødsel, pubertet, ægteskab og død.

Man kan dele funktionen i to kategorier:
 Den individuelle funktion.
 Den sociale funktion.

Den individuelle funktion består i at give individet klarhed og tryghed om den forstående overgang. Riten kan omfatte en bestemt form, et særligt tidspunkt, sted osv., som forklarer, hvordan mennesket skal komme videre i sit liv og sin personlige udvikling. 

Den sociale funktion binder en gruppe mennesker sammen, som  nu udgør et samfund. Det kan ske på mange planer.

Eksempler på kristelige riter:
 Dåb
 Konfirmation
 Bryllup
 Begravelse
 Gudstjeneste

Se også 
 Ceremoni
 Konvention
 Liturgi
 Ritual
 Skik
 Vane (egenskab)

Ritualer
Traditioner
Rivieraen

Rivieraen er landskabet langs det Liguriske havs nordkyst. Området er delt mellem Italien, Frankrig og Monaco. Af og til kaldes Italiens adriaterhavskyst for den adriatiske riviera.

Riviera er en generel betegnelse for en kyststrækning (ved hav eller sø) med badestrand, men anvendes også om kyststrækninger for – især – turister.

Den Italienske Riviera (Riviera dei Fiori) 

Den Italienske Riviera er den liguriske kyst øst og vest for Genova eller med andre ord: fra den franske grænse til Toscana. Mere præcist er Riviera di Levante kysten fra Genova til Toscana, mens Riviera di Ponente strækker sig fra Genova til toldstedet Ventimiglia ved grænsen til Frankrig.

Området er kendt for sit særdeles milde klima, som har gjort det til et velkendt og meget besøgt turistmål selv i vinterperioden. Mange af egnens byer og landsbyer er internationalt berømte som f.eks. Portofino, Bordighera, Lerici og Ventimiglia.

En bestemt strækning af Riviera di Ponente ligger på begge sider af San Remo, hvor der produceres massevis af snitblomster. Det har givet egnen tilnavnet Riviera dei Fiori (= Blomsternes Kyst)

Den Franske Riviera (Côte d'Azur) 

Den franske Riviera strækker sig fra grænsen til Italien og til Rhoneflodens delta. Den er kyst for Provence-området og bliver meget besøgt af turister fra Nordeuropa og de franske storbyer.

Kysten kaldes også Côte d'Azur (= Den azurblå kyst) efter havets intense, blå farve. Lyset er meget kraftigt, og det har gennem flere hundrede år tiltrukket kunstmalere, som har arbejdet i maleriske fiskerbyer langs havet.

De kendte steder langs den Franske Riviera omfatter bl.a.:
 Cannes (filmfestival)
 Grasse (parfumeproduktion)
 Nice (hovedby)
 Fyrstendømmet Monaco (spillekasino og motorløb)
 Departementet Vars kystlinje fra Fréjus til Toulon omfatter den mondæne badeby Saint-Tropez (jet-set)

Eksterne henvisninger 

Frankrigs geografi
Italiens geografi
Middelhavet
Roastbeef

Roastbeef (fra , "stegt oksekød") er oksesteg af inderlår, klump, tyksteg  eller lårtunge som oftest stegt således, at stegen er rød i midten. For at få den perfekte røde centrumfarve skal kernetemperaturen være 58 °C. Dansk udskæring af roastbeef er oftest fra inderlår, klump eller lårtunge.

Roastbeef kan spises varm eller kold. Som varm ret spises roastbeef i Danmark som oksesteg med kartofler, sovs (gerne bearnaisesauce) og garniture, eksempelvis ærter eller bønner. Som kold ret spises roastbeef i Danmark i tynde skiver på smørrebrød. Som pålæg spises roastbeef oftest med remoulade og ristede løg eller med peberrod.

Oksekød
Kødretter
Robinsonade

En robinsonade betegner en litterær genre: en roman, som drejer sig om at klare sig alene, afsondret fra det samfund, man kommer fra. Robinson Crusoe i Daniel Defoes bog: Robinson Crusoe har givet navn til genren.

Robinsonaden afsluttes normalt med, at hovedpersonen frelses og vender tilbage til samfundet.
Ikke alle robinsonader foregår på en øde ø, men alle omfatter den omvæltning, hovedpersonen udsættes for ved isolationen, og de anstrengelser han/hun må gøre sig for at klare sig alene, ofte med filosofiske betragtninger om kønsroller, kaster og andre kriterier for arbejdsdeling i samfundet, personen har forladt.

Eksempler på robinsonader:
 Hestenes dal af Jean M. Auel
 Udvandrerne af Vilhelm Moberg
 Filmen Cast Away
 Den gamle mand og havet af Ernest Hemingway
 Fredag eller ved Stillehavets yderste rand af Michel Tournier
 "Øen i fuglegade"
 The Martian af Andy Weir

Fluernes Herre af William Golding er en anti-robinsonade. Dette skyldes at drengene på øen ikke opbygger en civilisation under deres ophold, men derimod nedbryder de normer og værdier, som den engelske civilisation har indprentet i dem.

Der findes også science fiction-robinsonader hvor man bosætter sig på en fremmed planet.

Litteratur
Robot

En robot kan defineres som en programmérbar maskine med manipulatorer og sensorer. Manipulatorer er mekaniske instrumenter, der kan påvirke verden omkring robotten, mens sensorer sanser omverdenen. Et eksempel på en manipulator kunne være en gribearm.

Selve ordet robot er afledt af tjekkisk robota, som betyder hoveri, eller af robotnik, som betyder slave. Ordet blev brugt første gang af forfatteren Karel Čapek i skuespillet R.U.R. (Rossumovi Univerzální Roboti, dvs. Rossums Universelle Robotter) fra 1920 (uropført 1921). Det er derefter i andre fiktionssammenhænge blevet hyppigt anvendt, som for eksempel i Fritz Langs klassiske science fiction-film Metropolis fra 1926. En anden form for robotter er droiderne fra Star Wars-filmene.

I dag findes der industrirobotter, samt mere autonome robotter. Eksempler på dette er robothunden Aibo, den humanoide robot Asimo eller robotbyggesættet Mindstorms (NXT).

I 2015 præsenterede Cambridge University sin moder-robot, som selv kan fremstille mindre roboter.

Se også 
 DTU RoboCup - årlig robotkonkurrence for autonome robotter på Danmarks Tekniske Universitet (DTU)
 Kunstig intelligens
 Isaac Asimov
 Actroid
 Geminoid
 Industriel Robot
 KUKA Roboter - tysk producent af industrielle robotter og automatiseringsanlæg
 Mechanical love - dokumentarfilm om udvikling af robotter

Eksterne henvisninger 

 Ohio State University (2009, July 31). Want Responsible Robotics? Start With Responsible Humans. ScienceDaily. Retrieved August 1, 2009

Kildehenvisninger
Rode

Rode har flere betydninger:

 Rode (efternavn).
 Rode (længdeenhed).
 Rode (arealenhed).
 Rode (militær) – soldater i tæt sluttet orden.
 Rode (område) – oprindelig et skattedistrikt, nu et statistisk område i København
 Rode (menneskegruppe)

 Stednavne
 Rode (Gråsten Sogn) – et areal i Gråsten Sogn, Sønderborg Kommune
 Rode (Slemminge Sogn) – en bebyggelse i Slemminge Sogn, Guldborgsund Kommune
 Rode (Sønder Dalby Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Sønder Dalby Sogn, Faxe Kommune
 Rode (Vig Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Vig Sogn, Odsherred Kommune
Rogate

Domenica Rogate (Vocem jucunditatis)  femte søndag efter påske. Det kommer af rogo (latin), jeg spørger eller beder. 

Rogatus (navneord, maskulinum) = anmodning, bøn

se mere her: Kirkeår

Kirkeåret
Roquefort

Roquefort er en blåskimmelost opkaldt efter den franske by Roquefort-sur-Soulzon. Roquefortostens historie kan spores tilbage til år 79 e.Kr.

Roquefort modnes ved hjælp af en blå skimmelsvamp, der tilsættes den upasteuriserede fåremælk samtidigt med osteløben. Den gennemstikkes, så luft kan trænge ind, og skimmelsvampen kan udvikles. Derefter lagres den i klippegrotter. Klimaet i grotterne er helt specielt med en høj og stabilluftfugtighed på 95 % og kølig luft, der siver ind gennem 100 meter lang, smalle sprækker op til jordoverfladen, kaldet “fleurines”. Luften, der siver ind, har en temperatur på 8-9 grader.

Roquefort er en anerkendt ost, der pirrer smagsløgene med sin salte og skarpe smag.

Oste
Mad fra Frankrig
Rokade

Rokade er et skaktræk, hvorved konge og tårn flyttes i ét træk. At foretage handlingen hedder at rokere. Rokaden er det eneste træk i skak, hvor en spiller må flytte to af sine egne brikker samtidig og eneste træk, hvor kongen kan flytte to felter.

Kongen flyttes to felter hen mod tårnet, og tårnet placeres på det felt som kongen sprang over.

Trækket må foretages, såfremt alle følgende betingelser overholdes:
 Kongen og tårnet skal have stået på deres felter siden spillets begyndelse. De må således ikke have været flyttet i spillet.
 Kongen skal være fri for trusler (den må ikke være i skak). Det er uden betydning om den tidligere i spillet har været i skak.
 Ingen af modstanderens brikker må true felterne som kongen passerer henover. 
 Der skal være frie felter mellem kongen og det tårn der rokeres med.

Det har ingen betydning for rokaden, hvis tårnet er truet. 

Da kongen er særdeles truet, hvis den forbliver på sin startposition midt på brættet, vil man altid så vidt muligt søge at gennemføre rokade.

Det er nødvendigt at indlede rokaden med at flytte kongen, fordi det specielle kongetræk signalerer rokade. Hvis man begynder med at flytte tårnet, er der tale om et tårntræk, som ikke kan efterfølges af et kongetræk.

Der skelnes mellem kort og lang rokade. Kort rokade involverer H-tårnet og noteres 0-0, medens lang rokade involverer A-tårnet og noteres 0-0-0.

Kort rokade er absolut den hyppigst forekommende rokade. Den gemmer kongen længst inde i hjørnet.

Bondestorm 
Hvis de to parter har rokeret til hver sin side, er det ofte begyndelsen til en heftig fløjkamp, hvor der kæmpes om først at komme til angreb på modpartens kongestilling, fordi ingen af parternes bønder på samme fløj skal beskytte deres egen konge. Bønderne bliver derfor sendt frem for at slå hul på modpartens kongestilling, så officererne får adgang til til at sætte kongen mat.

Skakregler og skakbegreber
Rokoko

Rokokoen kom til Danmark i 1730 og forsvandt omkring 1760. Det var en kunstnerisk stilperiode i Europa 1720-1789. Kendetegn: elegant, graciøs og orientalsk influeret. Trods dens korte levetid fik den stor indflydelse hos de naturbegejstrede, da den om end kunstigt tilvejebragte natur i stort set alt, fra bygninger til skørter.

Det var en stilart med snirklede og asymmetriske ornamenter. Det ses derfor, at den var påvirket af østasiatisk billedkunst, som netop blev populær i Europa på den tid.

Den efterfulgte regence og blev efterfulgt af Revolution, Zopf og Louis Seize.

Se også 
 Stilperiode
 Kunst
 Mode
 Renæssance
 Barok

Eksterne henvisninger 

 Rokoko på Den store danske – Gyldendals åbne encyklopædi

 
Stilperioder
Rold

Rold ligger i Himmerland og er en lille landsby ved Rold Skov med , beliggende i Rold Sogn. Rold har givet navn til den nærliggende skov. Landsbyen ligger i Mariagerfjord Kommune og hører til Region Nordjylland.

I Rold findes et 8-kantet ridehus, der rummer et cirkusmuseum. Huset er opført af Cirkus Miehe. I løbet af 2005 opførtes tillige museum for sangeren Jodle Birge i en sidelænge til Rold Gammel Kro.

Kilder 

Byer i Mariagerfjord Kommune
Rold Skov
Romance

Romance kan betyde

 forelskelse – kærlighedsoplevelse eller en affære
 Romance (litteratur) – fortælling om romantisk kærlighed.
 Romance (musik) – musikalsk genre: sang med klaver- eller orkesterledsagelse og en tekst, der har et vemodigt præg.

 værker
 Romance (film fra 1920) – en amerikansk stumfilm
 Romance (film fra 1930) – film med bl.a. Greta Garbo
 Romance (film fra 2009) – film med bl.a. Rocco Siffredi
 Romance (Camila Cabello-album) - studiealbum fra den cubansk-amerikanske sanger og sangskriver Camila Cabello
Romantik

Romantik eller Romantisk kan hentyde til flere artikler:
 Romantikken – en kunstnerisk stilperiode.
 Romantikken i den danske litteratur – en litterær periode i dansk litteratur.
 Romantisk kærlighed – en poetisk og følelsesmættet stemning.
 Romantik (film fra 1916) – britisk stumfilm fra 1916 af Wilfred Noy
 Romantik (film fra 1930) – amerikansk romantisk dramafilm fra 1930
Rorate

Rorate er den fjerde søndag i advent.

Kilder/henvisninger 

Kristendom
Rosa

Ordet rosa bruges i betydninger:
 Rosa (farve) – en lyserød farvenuance
 Rose – blomster af slægten Rosa

Personer med navnet Rosa
 Rosa Luxemburg – en polsk-tysk socialist
 Rosa Parks – et forbillede for afro-amerikanernes borgerrettighedsbevægelse
 Rosa Lund – Medlem af Folketinget for Enhedslisten
 Rosa Gjerluff Nyholm - dansk tv-vært
 Rosa Price - dansk/engelsk danserinde
 Rosa Sjanina - sovjetisk skarpskytte
 Don Rosa – en berømt tegner af Anders And

Se også
 ROSA – Dansk Rock Samråd
 Rosa Fonden – en fond der støtter børn og unge
Rosenstokken

Rosenstokken er det hudbeklædte knoglefremspring på pandebenet hos hjorte, ud fra hvilket geviret, som også er kaldet takken, vokser frem.

Kilder/henvisninger 

Dyreanatomi
Roset

Roset kan hentyde til flere artikler:
 Roset (ornament) – en stiliseret blomst, der anvendes som ornament.
 Roset-slægten – en planteslægt.

Se også
 Røsken – et typografisk ornament, en lille rose.
 Rosette (sporvogne) - murforankringsting til køreledningsbarduner
Rotation

For operatoren der anvendes i vektoranalyse, se rotation (vektorfelt).

Rotation er bevægelsen af et legeme, væske eller gas og for faste legemer på en sådan måde, at alle legemets punkter forbliver i en fast afstand fra et fikspunkt. Rotation i gasser og væsker forårsager turbulens. Fikspunktet kan være inde i legemet, og så siges legemet at rotere om sig selv, eller at det spinner. I det 3-dimensionelle rum er der mere end et fikspunkt for en given rotation; disse udgør en linje, som også kendes som en rotationsakse.

Et objekt kan have rotation med hensyn til andre objekter ved hjælp af et eller flere hængsler – f.eks. døre, sakse.

Rotationens størrelse måles som en vinkelhastighed, da det ikke giver mening at tale om en rotationshastighed, medmindre en afstand fra rotationsaksen er given.

Eksempler på legemer, der er designet til at rotere, er: Hjul, propel, svinghjul, rotor.

Se også 
 Differentiel rotation
 Gyroskop
 Hvirvel
 Inertimoment
 Stator
 Svinge
 Turbine

 
Kinematik
Klassisk mekanik
Rotor

En rotor er en roterende maskindel eller motordel (modsat stator).

På en helikopter er rotoren betegnelsen for de propeller der holder den flyvende. De fleste helikoptere har et traditionelt design med en stor, vandret hovedrotor og en mindre, lodret (eller næsten lodret) halerotor. Sidstnævnte har til formål at afholde helikopteren fra at dreje rundt i luften, for når den drejer hovedrotoren den ene vej, vil flykroppen jo gerne dreje modsat; der er jo intet til at holde den fast.

Designet med halerotor kan undgås på 3 måder:
 Ved at lave 2 store hovedrotorer i hver sin ende af helikopteren. Eks: Chinook
 Ved at lave 2 hovedrotorer og anbringe dem på samme hovedaksel, men lade dem rotere modsat hinanden (som en del større russiske helikoptere og i øvrigt også den model Leonardo da Vinci konstruerede). Her kræves så nogle større stabilisatorer (styreflader).
 Ved at bibeholde halebommen og konstruere denne som et rør, der blæses luft ud af. For enden er det så lukket, men med spjæld til siden, så man her blæser samme trykkraft som halerotoren ydede. Dette princip kaldes NOTAR, og er en forkortelse for NO TAil Rotor.

Bladene på en hovedrotor sidder fast på et rotorhoved, der er et temmelig avanceret stykke mekanik. Ud over at overføre motorens kraft til rotoren sørger rotorhovedet for at pilotens to 'styrepinde' får rotorbladene til at ændre løfteevne. Når bladet drejes lidt om sin længdeakse ændres bladprofilens angrebsvinkel og dermed også bladets løfteevne. Hvis alle bladenes løfteevne øges lige meget, vil helikopteren stige. Det er også muligt at få bladene til at bære forskelligt, alt efter om de peger fremad, bagud eller til siden. Hvis bladene bringes til at bære mere når de peger bagud, vil det plan rotoren roterer i ikke være vandret men hælde svagt fremover og dermed trække helikopteren både frem og op. På lignende måde kan en helikopter bakke og flyve til siden.

Se også
Gyroplan
Wankelmotor

Klassisk mekanik
Energioverførsel
Luftfartøjskomponenter
Motordele
Roterende maskiner
Rotting

Rotting (fra malajisk rotan) er seje, bøjelige rør af klatrepalmer beslægtet med spanskrør (Calamus).
De kendes også som peddigrør eller rattan.

De har en bred anvendelse som peddigrør til kurve og møbler, f.eks en rottingstol.

Rørene har haft anvendelse til spadserestokke, paraplyhåndtag og som afstraffelsesinstrument.
En sådan stok kaldes også en rotting eller et spanskrør.

Ordet rotting har også været brugt om afstraffelse med spanskrør.

Noter 

Lianer
Materialer
Roulade

En roulade er en rullet kage med fyld af frugt eller creme.

Kilder/henvisninger 

Kager
Mad fra Schweiz
Prædation

Prædation er en biologisk interaktion, hvor et dyr æder et anden dyr (dets bytte). Inden for populationsdynamik fører dette til en sammenhæng mellem byttedyrs- og rovdyrspopulationer, hvilket mest simpelt kan modelleres med Lotka-Volterra-ligningerne.

Rovdyr (carnivorer) er et økologisk begreb for stort set alle de dyr, som lever af at æde andre dyr. Det økologiske begreb må ikke forveksles med pattedyrsordenen Rovdyr, da kødædende grupper er betydeligt mere udbredte. Rovdyr findes blandt amøber og nematoder over bløddyr (snegle og blæksprutter f.eks.) til leddyr (edderkopper, insekter og krebsdyr f.eks.), fisk, padder, krybdyr og fugle. Også parasitter regnes i princippet som rovdyr.

En hypercarnivor er et dyr som har en diæt med mere end 70% kød.

Rovdyr i økologisk lys 
Rovdyrets gevinst er, at de udnytter en niche, der består af næringsrige byttedyr. Dets ulempe er, at dyrene først skal findes og derefter fanges og dræbes, noget der alt sammen kræver et stort energiforbrug. Rovdyrene ligger altså under for en ubønhørlig kalkule: giver det energimæssigt overskud at jage byttet, eller er det mest fordelagtigt at lade det løbe?

Dette grundvilkår gør også, at der kun er meget få rovdyr, som har specialiseret sig i at jage andre rovdyr. Antallet af byttedyr er meget lille, så det kræver lange, opslidende jagter at finde og nedlægge føden, og dertil kommer, at byttedyrene er i stand til at forsvare sig. Derved kan et enkelt lille sår fra en ellers vellykket jagt blive katastrofal for den, der lever af rovdyr.

Se også 
 Carnivore Diæt
 Toprovdyr
 Ådselæder
 Symbiose

Kilder 

 

 
 
Zoologi
Trofisk økologi
Metabolisme
Storbritanniens militær

Storbritanniens militær består af tre værn: Flåden, hæren og luftvåbenet.

De kaldes normalt British Armed Forces eller Her Majesty's Armed Forces, og nogle gange Armed Forces of the Crown. Styrken består af et personel på 429.500 i 2006 (195.900 aktive, 191.300 i reserven og 42.300 i den frivillige reserve). Der er således tale om en af de største militære styrker i Europa, men kun den 26. største i verden. Storbritanniens militær har dog det 2. største budget – kun overgået af USA. Den øverstkommanderende er monarken (Dronning Elizabeth II) og de ledes af the Defence Council, som hører under forsvarsministeriet (MoD).

Den britiske hær hedder British Army. Modsat de andre værn hedder den således ikke "Royal". Forklaringen på dette fremgår under hovedartiklen om den britiske hær.

Referencer 

 
Etableret i 1707
Royalty

Royalty er en honoraraftale, hvor indehaveren af en immaterialret får betaling for hvert solgt eksemplar af det produkt, hvor rettigheden udnyttes.

Royalties benyttes ved licensaftaler, hvor rettighedshaveren giver en anden tilladelse til at udnytte for eksempel musikrettigheder, filmrettigheder, et varemærke eller et patent. Når royalties bruges som betalingsform er rettighedshaverens indtjening afhængig af salget. Dog kan royalties kombineres med en fast mindstebetaling.

Se også
Ophavsret
Patent
Brugsmodel
Varemærke
Designret

Immaterialret
Rubel

Rubel (; ; RUB) er en nuværende og tidligere valuta for lande i Østeuropa og er tæt forbundet med den russiske økonomi. For tiden er den officiel valuta for Rusland, Hviderusland samt de omtvistede områder Abkhasien, Sydossetien og Transnistrien. Tidligere var rublen valuta for adskillige andre lande, især lande under indflydelse af Rusland og Sovjetunionen. De var navngivet rubler selvom der var tale om uafhængige valutaer. Én rubel svarer til 100 kopeker 
().

Liste over rubler

Nuværende 

 Hviderussiske rubler
 Russiske rubler
 Transnistriske rubler

Møntenheder
Rubin

En rubin er den ædelsten som er den røde variant af mineralet korund (aluminiumoxid). Den røde farve, som kan variere fra bleg lyserød til dyb blodrød, skyldes indholdet af krom. Navnet stammer fra latin ruber, som betyder rød. Naturlige rubiner er meget sjældne, men rubiner kan fremstilles syntetisk. Store perfekte (mørkerøde klare) rubiner  er både sjældne og kostbare. De vurderes efter samme kriterier som  diamanter og kan være mere eftertragtede. Rubinen kaldes også for "Ædelstenenes Dronning".

I Afrika, Asien, Grønland, Madagaskar og North Carolina er der minedrift efter rubiner. De findes oftest i Myanmar (Burma), Kenya, Madagaskar, Cambodja, Indien, Thailand, Afghanistan, Kina, Sibirien og Sri Lanka.

I nogle rubiner, der er slebet runde, ses en stjerne med seks stråler. Disse stjernerubiner er særdeles værdifulde, hvis stjernen er naturlig. Den kan kunstigt "skydes" i stenen.
Andre fyldes med lead glass (blyglas), der smeltes og får stenene til at fremtræde smukkere.

Uklare rubiner findes indlejret i grønne varieteter af mineralet zoisit. Stenen med de indlejrede rubiner slibes til smykkesten. 

Mange sten, der bliver solgt som rubiner, er uægte: Den bøhmiske rubin er rosa kvarts, den sibiriske rubin er lyserød turmalin og den amerikanske rubin er i virkeligheden granat.

Syntetiske rubiner bliver brugt til lejer i ure og videnskabelige apparater. 
Hårdheden er 9 og massefylden 4.

Mytologiske betydninger og sammenhænge 
Der findes en lang række legender om rubiner: øverst i Den hellige gral sidder en stor rubin. Rubinen med den røde farve helbreder sygdomme i blodet og hjertet. Stenen beherskes af Mars, den røde planet, og rubinen skal bæres på den kvindelige (venstre) side af kroppen, for at virke ekstra godt. Den siges at give sin bærer fysisk skønhed og beskytter mod ondt og fysisk vold.

I Oscar Wildes eventyr "Den lykkelige prins" sidder der en rubin i prinsens sværdhæfte. Den får betydning for historien.

Stjernetegnet vædderens sten er rubin.

Eksterne henvisninger 

Ædelsten
Rudra

Rudra er stormens gud i Indien. Guden forbindes også med jagt.

Hinduisme
Ruf

Ruf har flere betydninger:

Ruf (skibsterminologi) – et ruf er et dækshus på et sejlskib.
Rapid Urban Flexible – et transportsystem.
Rufferi

Rufferi er at tilskynde til utugt i forbindelse med bordelvirksomhed.

Rufferi består normalt i at udleje værelser til prostitution til for høje priser, eller at kræve beskyttelsespenge eller "fliseleje" fra gadeprostituerede for ikke at sende et tæskehold efter dem. Definitionen i straffeloven er dog meget løst defineret, og betegnelsen "kønslig usædelighed" er blevet kritiseret af flere.

I Danmark 
Rufferi er ulovligt i Danmark.

Straffeloven

§ 233. Den, der driver virksomhed med, at en anden mod betaling eller løfte om betaling har seksuelt forhold til en kunde, straffes for rufferi med fængsel indtil 4 år.
Stk. 2. Den, der i øvrigt udnytter, at en anden erhvervsmæssigt mod betaling eller løfte om betaling har seksuelt forhold til en kunde, straffes med bøde eller fængsel indtil 3 år. Det samme gælder den, der fremmer, at en anden mod betaling eller løfte om betaling har seksuelt forhold til en kunde, ved for vindings skyld eller i oftere gentagne tilfælde at optræde som mellemmand.

Stk. 3. Den, der udlejer værelse i hotel til brug for, at en anden erhvervsmæssigt mod betaling eller løfte om betaling har seksuelt forhold til en kunde, straffes med bøde eller fængsel indtil 1 år.

Se også 
 Ruffer

Noter 

Straffelovsovertrædelser
Jura
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Rugby

Rugby er en holdsport, der dyrkes over hele verden. Der er hovedsagelig to varianter af sporten rugby union og rugby league.

Rugby spilles med en oval bold, der skal frem over banen. Der er forbud mod at kaste bolden frem ad banen. For at bringe bolden frem må spillerne løbe med bolden, eller de kan sparke den fremad. Der scores mål ved at opnå Try eller Goal. Ved Try skal bolden lægges bag modstanderens baglinje. Try minder om touchdown, der kendes fra amerikansk fodbold. Goal opnås ved at sparke bolden over tværliggeren, der står mellem modstanderens målstænger.

Rugby er en fysisk hård og krævende idræt med megen fysisk kontakt. Spillerne bruger ingen eller kun begrænset beskyttelse, og der er derfor stærkt fokus på spillernes sportslige optræden, og spillet anses for at være en "gentleman sport".

Typer 

Der findes flere forskellige typer rugby:
 15-mands Rugby eller Rugby Union.
 12-mands rugby, spilles i Frankrig af ungdomshold og seniorernes reservehold.
 7-mands Rugby eller Rugby Sevens.
 Mini rugby, som er skabt for at initiere børn til sporten og spilles af 9 spillere.
 13-mands Rugby eller Rugby League.
 9.mands rugby.
 7-mands rugby er en 7-mands variant af Rugby League.
 Forskellige varianter uden kropskontakt af enten rugby union eller rugby league.
 Touch rugby.
 Beach rugby, som spilles på sand.
 Tag rugby.
 Handicap varianter af enten rugby union eller rugby league.
 Rullestolsrugby, som er en paralympisk sport. Sporten er opfundet i Canada i 1977 og er en blanding af rugby union, ishockey og basketball.
 Rullestolsrugby (13-mands).

13-mands og 15-mands er de traditionelle rugbytyper, hvor 7-mands er den nye (første kamp spillet i 1880). 7-mands er i kraftig fremvækst både i Danmark og i resten af verden – ikke mindst på grund af, at 7-mands rugby er kommet på det olympiske program med premiere til OL i Rio i 2016.

Historie 

Rugby er en videreudvikling af en gammel walisisk eller kornisk sport kendt som "Hurling", der gik ud på, at bære en bold i mål af enten enkeltspillere eller hold.

At rugby skulle være opfundet på Rugby School, har vist sig, at være en myte. Dog tilskrives William Webb Ellis stadigvæk æren som opfinder af rugby, sandsynligvis på grund af manglen på andre egnede kandidater. Men sandheden er at spillet udviklede sig over tid, mens spillerne opfandt og forfinede reglerne.

I 1895 blev Rugby League udskilt fra Rugby Union.

Rugby Union (15-mands)

Rugby League (13-mands)

Eksterne henvisninger

Noter
Rumba

Rumba er en cubansk synkoperet dans. Den er for Cuba, hvad hiphop og breakdance er for New York. Det er den langsomste og mest sensuelle af de latinamerikanske danse.

Rumba er en dans, der oprindeligt er relateret til rumbagenren af afrocubansk musik. Nogle dansere betragter rumbaen, som den mest erotiske, sensuelle latinske dans pga. dens relativt langsomme rytme og hoftebevægelser.

Typer 
Afro-cuban rumba er helt forskellig fra ballroom rumba. Ballroom rumba får sine trin og musik fra són, ligesom salsa og mambo. Da són kom til USA, blev den omdøbt til rumba.
 
Forbudstiden i USA gjorde cabaret american rumba kendt, fordi amerikanske turister blev tiltrukket af primitive forestillinger (sainetes), hvor der næsten altid indgik rumba. 

American style rumba er karakteriseret ved den cubanske bevægelse eller hoftesvaj, der opstår ved bøjning og udstrækning af knæet, i modsætning til den latinske bevægelse, hvor man skridter med strakt ben.

Eksterne henvisninger 

Danse
Rupi

Rupi (af urdu rupiyah, afledt af sanskrit rupya smedet sølv) er en valutaenhed, der anvendes i en række asiatiske lande. I Indien, Pakistan, Nepal, Sri Lanka, Mauritius og Seychellerne bruges formen rupee. I Indonesien rupiah og på Maldiverne rufiyaa.

 Indien: 1 indisk rupee = 100 paisa, – og den internationale valutakode er INR.
 Pakistan: 1 pakistansk rupee = 100 paisa, – og den internationale valutakode er PKR.
 Nepal: 1 nepalesisk rupee = 100 paisa, – og den internationale valutakode er NPR.
 Sri Lanka: 1 Sri Lanka rupee = 100 cents, – og den internationale valutakode er LKR.
 Mauritius: 1 mauritisk rupee = 100 cents, – og den internationale valutakode er MUR.
 Seychellerne: 1 seychellisk rupee = 100 cents, – og den internationale valutakode er SCR.
 Indonesien: 1 rupiah = 100 cents (som for længst er elimineret som følge af inflation), – og den internationale valutakode er IDR.
 Maldiverne: 1 rufiyaa = 100 laari, – og den internationale valutakode er MVR.

Møntenheder
Rus (student)

En rus eller russer er en førsteårsstuderende ved universitetet (bruges også om 1.g-elever på nogle gymnasier). Dette ord fra latinske udtryk depositurus, hvilket er en betegnelse for en person, der gennemgår et optagelsesritual. Det udtales uden stød (så det rimer på bus) og kan således skelnes fra et andet ord, rus med stød ("beruselse").
Betegnelsen år flere hundere år tilbage i historien.

Ordets oprindelse er omstridt. Ét bud er, at det oprindeligt er en forkortelse af det latinske depositurus, der betyder "en som skal aflægge sig (sine horn)". En anden mulighed (nævnt i Den Danske Ordbog) er, at ordet simpelthen er det latinske rus ("bondeland"), der kan være blevet brugt som skældsord mod nye studerende med dårlige manerer.

Traditionelt tales om en rus, flere russer, men det er i stigende grad almindeligt, at ordet forveksles med russer, en person fra Rusland, og således får flertalsformen russere, hvilket ifølge officiel retskrivning egentlig er en fejl.

I Norge bruges betegnelsen russ om gymnasieelever på sidste årgang. Her findes russefejring med huer, vogntur og andre traditioner, for eleverne efter sidste skoledag, men før eksamen. I forbindelse med Norges nationaldag d 17. maj går eleverne i optog igennem byerne sammen med de øvrige optog, der foregår denne dag.

Se også 
 Rustur

Referencer

Eksterne henvisninger 

Studerende
Akademia
Rustvogn

En rustvogn er et særligt køretøj, der er beregnet til transport af døde personer. Som oftest foregår denne transport fra et lighus til begravelsesceremonien samt fra denne til jordfæstelsen eller ligbrændingen.

Transport af afdøde i forbindelse med ulykker eller forbrydelser fra findested til lighus eller hospital for undersøgelse foregår derimod i reglen med en ambulance.

Ordet rust stammer fra tysk og betød i ældre tid udrustning. Når datidens konger og storherrer tog på rejse, blev al (militær) udrustning, anden bagage og mad med mere placeret på en særlig konstrueret vogn – en rustvogn.
Senere blev vognen også brugt til transport af døde soldater.

Reference

Se også 

Bedemand
Begravelse
Kirkegård
Krematorium
Ligbrænding
Ligkiste

Køretøjer
Biler efter karrosseri
Rytme

En rytme er i musikkens verden, når tonerne bliver spillet i et bestemt gentaget mønster. I musik, der er skrevet på noder viser nodernes form tonernes relative varighed og dermed er rytmen givet. Der er også en notation for pausernes længde.

En del rytmiske særpræg bliver ikke beskrevet direkte i noderne. Man kan vælge at spille et stykke musik med mere eller mindre swing. Det indebærer, hver anden tone spilles lidt længere end noteret mens de andre spilles lidt kortere. Hvis man spiller helt præcis som når et elektronisk instrument selv spiller en melodi, kan oplevelsen blive ret monoton. Der er dog en meget fin grænse mellem en swingfornemmelse og upræcist spil.

For en skreven tekst gælder det, at rytmen angives af det rytmiske mønsters elementer: betoninger (tryksvage og trykstærke stavelser), tegnsætning, liniebrud og tomme linjer. Her gør det samme sig gældende som for musikken: Uden (vokal) frasering vil en oplæsning af teksten kunne opleves monoton. Omvendt kan en sand mester få stort set enhver tekst til at swinge ved at "overse" visse af tekstens elementer, f.eks. ved ikke kategorisk at overholde tegnsætning eller ved at lave andre betoninger.

Se også 
 Takt (musik)
Rødforskydning

I fysikken (især astrofysikken), opstår fænomenet rødforskydning når lys, der ses kommende fra et objekt, er proportionalt forøget i bølgelængden, eller forskudt til den røde ende af spektret. Mere uddybet - hvor en observatør registrerer elektromagnetisk stråling udenfor det synlige spektrum, er "rødere" forskydning en teknisk forkortelse for "en stigning i elektromagnetismens bølgelængde" — som også indebærer lavere frekvens og fotonenergi i overensstemmelse med henholdsvis bølgeteorien og kvantumteorien for lys.

Populært kan man sige, at 
 Hvis udsenderen og modtageren fjerner sig hinanden, bliver bølgerne trukket fra hinanden og bølgelængden bliver længere = rødforskydning
 Hvis udsenderen og modtageren nærmer sig hinanden bliver bølgerne presset sammen og bølgelængden bliver kortere = blåforskydning

Rødforskydning kan henføres til Dopplereffekten, der bedst kendes som forandringerne i den tilsyneladende tone af sirener og frekvensen af lydbølger, der udsendes af fremadkørende køretøjer. En observeret rødforskydning, på grund af Dopplereffekten, opstår når en lyskilde bevæger sig væk fra en observatør. Kosmologisk rødforskydning er set på grund af udvidelse af universet, og tilstrækkeligt fjerne lyskilder (generelt mere end få millioner lysår væk) har en rødforskydning svarende til stigningen af deres afstand fra Jorden. Endeligt er der rødforskydning forårsaget af tyngdekraft, det er en relativ effekt som observeres når elektromagnetisk stråling passerer ud af tyngdefelter. Modsat rødforskydning er et fald i bølgelængden, kaldet blåforskydning, generelt set når et lys-udsendende objekt bevæger sig mod en observatør. Eller når elektromagnetisk stråling bevæger sig ind i et såkaldt tyngdefelt. 

Selvom observering af rødforskydning og blåforskydning har flere jordbaserede anvendelser (f.eks. Dopplerradar og radarkanoner), er rødforskydning mest kendt fra de spektroskopiske observationer af astronomiske objekter.

En speciel relativ rødforskydningsformel (og dens klassiske tilnærmelse) kan blive brugt til at udregne rødforskydningen af et nærliggende objekt, når rumtiden er flad. Dog har mange tilfælde af sorte huller og Big Bangs kosmologi krævet, at rødforskydningen bliver udregnet ved hjælp af den Generellle relativitetsteori. Speciel relativ rødforskydning forårsaget af tyngdekraft, og kosmologisk rødforskydning kan forstås under referencerammen for transformationslovene. Der eksisterer andre fysiske processer, som kan lede til en forskydning af frekvensen af elektromagnetisk stråling. Deriblandt spredning og optiske effekter; dog, kan den resulterende forandring skelnes fra rigtig rødforskydning og er generelt ikke refereret som sådan.

Rødforskydningens formel 
I den generelle relativitet kan man udlede flere formler, som er gældende for særlige tilfælde af rødforskydning i visse specielle rumtidsgeometrier, som opsummeres i den følgende tabel. I alle tilfælde er størrelsen af forskydningen (værdien af z) uafhængig af bølgelængden.

Noter

Eksterne henvisninger 

Astronomi
Fysisk størrelse
Gasgevær

Et gasgevær er et selvladende gevær, der lades ved hjælp af krudtgassens tryk i løbet. Det modsatte af et rekylgevær.

Håndvåben
Frederik Theodor Kloss

Frederik Theodor Kloss (19. september 1802 i Holsten – 9. juni 1876 i København) var en tysk maler, der var virksom i både Danmark og Tyskland.

I 1842, takket være kong Christian VIII's protektion, var Kloss passager på det danske orlogsskib Thetis (chef: C.C. Zahrtmann) på et togt til Middelhavet. Under et ophold på Malta havde Kloss lejlighed til at dyrke sin kunst. Af Corsaren, 10. maj 1844, ses det at hans maleri med motiv fra Maltas havn blev vist på årets kunstudstilling i København. I 1991 kunne Statens Museum for Kunst bekræfte dette, men man var ude af stand til at oplyse hvor billedet nu fandtes. Men et år eller to senere kom det for en dag at det tilhører Søofficersforeningen og hænger i dennes lokaler på Søkvæsthuset, Christianshavn. Det ret store maleri er dog næppe malet på Malta. Rimeligvis har Kloss på stedet lavet skitser, og så udført sit maleri hjemme på grundlag heraf.

Ekstern henvisning 

Malere fra Danmark
Marinemalere
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Holsten
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
SA

SA er en forkortelse med flere betydninger:
 Litra SA - en model s-togssæt.

 Société Anonyme – en fransk og italiensk forkortelse, henholdsvis for Société Anonyme og società anonima, en sammenslutning eller et aktieselskab.

 Statens Arkiver - samlet betegnelse for de statslige arkiver i Danmark

 Sturmabteilung – en tysk forkortelse (dansk: stormafdeling), som var en nazistisk kamp- og terrororganisation fra [1921 til 1945.

 System Administrator – en ofte benyttet bruger i IT-sammenhænge, eksempelvis SQL databaser. SA har rettighed til alt i databasesystemet.