alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Næstved Kommune (1970-2006)

Næstved Kommune i Storstrøms Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Næstved Kommune ved indlemmelse af Fladså Kommune, Fuglebjerg Kommune, Holmegaard Kommune og Suså Kommune.

Tidligere kommuner 
Næstved havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 5 sognekommuner blev lagt sammen med Næstved købstad til Næstved Kommune:

Hertil kom 3 enkeltsogne:
 Rønnebæk Sogn og Vejlø Sogn, der siden 1962 havde hørt til Fladså Kommune.
 Fensmark-Rislev sognekommune havde været med til at danne Holmegaard Kommune, men blev delt så Fensmark blev i Holmegaard og Rislev kom til Næstved.

Sogne 
Næstved Kommune bestod af følgende sogne:
 Fodby Sogn (Øster Flakkebjerg Herred)
 Herlufsholm Sogn (Øster Flakkebjerg Herred)
 Hyllinge Sogn (Øster Flakkebjerg Herred)
 Karrebæk Sogn (Øster Flakkebjerg Herred)
 Marvede Sogn (Øster Flakkebjerg Herred)
 Rønnebæk Sogn (Hammer Herred)
 Vallensved Sogn (Øster Flakkebjerg Herred)
 Vejlø Sogn (Hammer Herred)
 Rislev Sogn (Tybjerg Herred)
 Sankt Jørgens Sogn (Tybjerg Herred)
 Sankt Mortens Sogn (Tybjerg Herred)
 Sankt Peders Sogn (Tybjerg Herred)

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Næstved Kommune
Projekt Xanadu

Projekt Xanadu er Ted Nelsons originale Hypertekstprojekt fra 1960. Hypertekstsystemet er stadig under udvikling i bl.a. Japan.

Eksterne henvisninger

Project Xanadu

Hypertekst
New Brunswick

New Brunswick () er en canadisk provins beliggende i Østcanada. Vigtige byer er blandt andre hovedstaden Fredericton, Moncton og Saint John. Provinsen har både engelsk og fransk som officielle sprog. Sprogene tales som modersmål af henholdsvis 64 og 32 procent af provinsens befolkning.

New Brunswick blev en provins i 1867 og har i dag omkring 700.000 indbyggere. Provinsen dækker et 72.908 km² stort areal, hvilket er knapt dobbelt så stort som Danmark. Både målt på befolkning og areal er der tale om den ottendestørste af Canadas 10 provinser.  Økonomien har traditionelt været baseret på skovbrug.

Siden 1997 er New Brunswick forbundet med Prince Edward Island via den 12,9 kilometer lange Confederation Bridge over Northumberlandstrædet.

New Brunswick blev oprettet som britisk koloni i 1784. Kolonien blev opkaldt efter hertugdømmet Braunschweig-Lüneburg, hvorfra den daværende britiske konge, George III, stammede.

Premierministeren er den liberale Shawn Graham.

Referencer

Eksterne henvisninger
Palæontologi

Palæontologi er studiet af livets historie på jorden, af fortidens dyr og planter, baseret på fossiler som evidens af deres eksistens i udgravninger. Dette omfatter også undersøgelser af bl.a. fodspor, ynglepladser, koprolitter (fossil afføring), pollen, forstenede træsorter og kemiske spor i jordlag. Man kan derved opnå viden om fortidige livsformers økologi, anatomi og fysiologi, og endda få fingerpeg om adfærd.

Se også 
 Uddøde dyr
 Uddøde planter
 Dinosaurer

Biologi
Uddøde dyr

Når man taler om uddøde dyrearter, skelner man mellem om det er lokalt eller globalt set. F.eks. er lossen uddød i Danmark, men ikke på verdensplan – og dermed ikke globalt set.

Det kan være svært at vurdere, hvornår et dyr kan regnes for værende uddødt, så den slags antagelser bygger på observationer over en længere periode, hvor ingen har kunnet spore livstegn fra det pågældende dyr

Rødliste 
Både i Danmark og andre steder i verden, opererer man med rødlister. En rødliste er en årlig oversigt, der viser tilstanden over dyr der er udrydningstruede i større eller mindre grad.

Rødlisten har en international skala, der synliggør i hvilken grad dyret er truet:
  NT (Near threatened) = Næsten truet
Dyrene har en forholdsvis stabil bestand, men der er faktorer der peger på at bestanden er faldende og at vi derfor skal forholde os observerende. Og passe på deres leveområder.
  VU (Vulnerable) = Sårbar
Dyrene i den sårbare gruppe's omstændigheder, ligner meget gruppen NT's betingelser – Forskellen er dog at denne gruppe oftest lever mangfoldigt på et forholdsvist lille geografisk område, og er truet i kraft af det.
  EN (Endangered) = Truet
Disse dyr er i fare for at blive udryddet, hvis ikke vi er meget opmærksomme på deres levevilkår og leveområder.
  CR (Critically Endangered) = Kritisk truet
Disse dyr er i overhængene fare for at blive udryddet, hvis ikke vi er meget opmærksomme på deres levevilkår og leveområder – Ved denne fase er der oftest kun ganske få individer tilbage.
  EX (Extinct) = Uddød
Dyrenes epoke på jorden er udspillet.

Uddød – og så ikke alligevel 
Der er igennem tiden set eksempler på at et dyr der er erklæret uddødt, er dukket op igen. Dette skyldes at der findes steder på jorden, der kan være svært at overskue for observatørerne (f.eks. store skovområder eller havet). En af de mest berømte eksempler på dette skete i 1938 i havet ud for Sydafrika, hvor en fisk (Laterima sp, populært kaldet Den Blå Fisk) man regnede med havde været uddød i 60 millioner år, pludselig dukkede op lyslevende.

Se også 
 Liste over uddøde fugle
 Abemenneske
 Ferugliotheriidae - familie af uddøde pattedyr fra ordenen Gondwanatheria
 Dinosaurer
 Elefantfugl
 Dronte fugl
 Moa fugl
Kølsprængning

Et træskib siges at være kølsprængt (eller kølbrudt), når kølen (den nederste, langsgående del af skroget) har mistet sin styrke og buer svagt opad på midten (midtskibs) i stedet for nedad. 

En kølsprængning sker oftest af ælde eller forkert/manglende vedligeholdelse. Kan også forekomme ved forkert konstruktion, dimensionering af kølsvinet eller ved grundstødning.

Skibsterminologi
Vild tulipan

 
Vild tulipan (Tulipa sylvestris) eller skovtulipan er en 20-40 cm høj urt i lilje-familien, der i Danmark findes forvildet i parker og nær bebyggelse. Den blomstrer i maj-juni med ca. 5 centimeter lange, gule blomster.

I skygge dannes der ingen blomster, mens planten breder sig tæppeagtigt via jordstængler. Både nektar og pollen er meget værdsat af bier og andre tidligt flyvende insekter. Blomsterne holder godt som afskårne og duften er let og elegant (hvis man synes om tulipanduft).

Beskrivelse 
Vild tulipan er en flerårig, urteagtig plante, der danner løg som overvintringsorgan. Almindeligvis dannes der tre-fire, grundstillede blade. De er hele, linjeformede til lancetformede med langt udløbende spids og hel bladrand. Begge bladsider er lyst grågrønne.

Blomstringen sker i maj-juni, hvor man finder den enlige blomst (eller sjældnere: et par blomster) siddende endestillet på en hårløs stængel. Blomsten er regelmæssig, 3-tallig og tulipanformet med 6 gule blosterblade, der er fra 4 til 5,5 cm lange. Frugten er en trerummet, aflang kapsel med mange, flade frø.

Rodnettet består af løg, jordstængler og trævlede rødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,40 x 0,25 m (40 x 25 cm/år).

Voksested 

Vild tulipan er naturligt udbredt i Middelhavsområdet med tyngdepunktet i Tyrkiet, Grækenland og på Sicilien. Senere er den spredt og naturaliseret fra dyrkning over store dele af Europa. Den findes voksende enkelte steder i Danmark, hvor den er forvildet fra have og park. Arten foretrækker lysåbne voksesteder i krat, langs skovbryn og hække og i vinmarker, hvor jorden er leret og kalkrig.

I nationalparken Paklenica, som ligger i Velebit-bjergkæden nær ved kystbyen Starigrad, Kroatien, findes arten i et karstområde sammen med bl.a. alm. perlehyacint, alpedafne, alpekugleblomst, alpetorskemund, Aquilegia kitaibelii (en endemisk art af akeleje), Arenaria orbicularis (en art af markarve), Campanula waldsteiniana (en art af klokke), dværgklokke og nedliggende negleurt

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Løg- og knoldvækster
Haveplanter
Gule blomster
Gigahertz

En gigahertz (GHz) er en måleenhed for frekvens: 1 GHz svarer til 1 milliard hertz, svingninger per sekund.

Radar, mikrobølgeovne, mobiltelefoner og computere arbejder f.eks. alle i GHz-området.

Frekvensenheder
Milkshake

Milkshake er en drik der laves ved at blende is og mælk sammen.

I 1955 blev den første milkshake serveret i Danmark på Wittrup Motel i Albertslund. Det var den kvindelige amerikanske ejer Sallie Zimmerhackel, der introducerede det amerikanske køkken til gæsterne på motellet.

Eksterne henvisninger

Noter 

Konsummælk
Hardware

Hardware eller computerhardware er den typiske fællesbetegnelse for fysiske enheder, som kan kategoriseres under informationsteknologi. Det kan være et tastatur, en skærm, et grafikkort eller lignende.

Hardware og software er gensidigt afhængige.
Halma

Halma (ἅλμα) er et brætspil beslægtet med Kinaskak og det engelske Hoppity, hvor spillebrikkerne om muligt flyttes i spring, heraf navnet (spring på græsk). Det er opfundet i 1883/84 af den amerikanske læge George Howard Monks.

Halma spilles på et kvadratisk bræt med 16×16 felter. Spillet vindes ved at man som den hurtigste får flyttet sine brikker fra udgangspositionen til det sted hvor modpartens brikker begynder fra. Halma spilles af to personer med hver 19 brikker eller af fire med 13 brikker hver.

Noter 

Brætspil
Liljefod

Liljefødder eller rettere fodbinding var deformering af kvinders fødder i Kina. Skikken skal stamme fra balletdansere i Song-dynastiet (960–1276) og blev forbudt i 1912. Forbuddet blev ikke altid overholdt, men der er i dag meget få gamle kvinder med liljefødder.

Status i et klassesamfund 

Fodbindingen sikrede, at at man kunne se en kvindes status på fødderne. De små fødder var også et symbol på kvindelighed, og man talte om en danserinde, der angiveligt havde kunnet danse på en mands udstrakte hånd. Fødderne blev bundet op senest fra syvårsalderen. Under Songdynastiet (960–1276) bredte skikken sig i landet. 

Ældre kvinder med snørede fødder kunne ikke gå uden stok, og skulle helst transporterets i bærestol. Fattige kvinder som skulle ud og tjene, måtte leve med sine naturlige fødder, og kunne derfor ikke regne med noget heldigt giftemål. Drenge, som spillede fine damer på scenen, fik også snøret foden til et hæl-bræt, så de svajede, når de gik, i efterligning af kvinder med snørede fødder. 
 
Snøringen af de rige pigers fødder fandt sted ved at fodens yderste fire tæer blev presset op under svangen, og foden stramt bundet ind i bandager. Storetåen var den eneste, der blev ved med at pege fremad – de andre tæer blev presset op i svangen, og op mod anklen. På den måde blev foden stærkt forkortet. Deformeringen gjorde kvinden ude af stand til at støtte på sin fod uden hjælp fra bandager og støtte fra skoens hæl.

Den engelsk-sprogede betegnelse the fragrant lotus (= den velduftende lotus) kom af, at man med parfume søgte at overdøve den stramme lugt fra foden, der næsten hele tiden var snøret ind. Smerterne var forfærdelige; og hos mange gik der også koldbrand i tæerne, så de faldt af.

Noter

Litteratur 
 Splendid Slippers: A Thousand Years of an Erotic Tradition - Beverley Jackson 
 Vanishing Tribes of Burma - Richard K. Diran  side 62-63

Links 
 Binding Feet, the Living Legacy of the Ching Dynasty Department of Medicine, The Chinese University of (1644–1912), China 

Kropsforandring
John Dalton (videnskabsmand)

John Dalton (født 6. september 1766, død 27. juli 1844) var en engelsk naturvidenskabsmand og lærer, født i Eaglesfield, nær Cockermouth i Cumberland.

Hans far, Joseph Dalton, var en fattig væver, som sammen med sin kone Deborah Greenup var medlem af the Religious Society of Friends (kvækerne). Forældrene havde tre børn, Jonathan, John og Mary.

John Dalton beskrev som den første farveblindhed i 1794, og blev kendt som atomteoriens fader efter sin offentliggørelse af denne teori i 1808. Opstillingen foretog han allerede i 1803, men han ventede fem år med at offentliggøre den.

Dalton anvendte symbolske tegninger for atomerne i sine kemiske formler.

Han er endvidere kendt for i 1801 at have fremsat Daltons lov, der fastlægger trykket i en idealgasblanding, som summen af de individuelle gassers partialtryk.

Fysikere fra England
Kemikere fra Storbritannien
Matematikere fra England
Briter i 1700-tallet
Briter i 1800-tallet
Modtagere af Royal Medal
Medlemmer af Royal Society
Newfoundland og Labrador

Newfoundland og Labrador er en canadisk provins beliggende i Østcanada ved Atlanterhavet. Den består af øen Newfoundland og det nordligere beliggende fastlandsområde Labrador mod vest, som sammen med provinsen Québec er en del af Labradorhalvøen. Vigtige byer er hovedstaden St. John's og Corner Brook.

Newfoundland og Labrador har omkring 533.000 indbyggere (ultimo 2023), hvoraf Labrador omkring 26.000 indbyggere, og dækker et 405.212 km² stort areal. Dermed er provinsen cirka ni gange større end Danmark. Befolkningsmæssigt er Newfoundland og Labrador den syvendestørste af Canadas 10 provinser.

Newfoundland og Labrador blev en del af Canada som provins i 1949. 

Traditionelt har fiskeri været vigtig for økonomien. I de senere år er der investeret i offshore-olieindustrien, bl.a. i Hibernia-feltet ud for kysten af Newfoundland, hvor man begyndte at udvinde olie i 1997, samt i Terra Nova-feltet, hvorfra man hentede den første olie i 2001. Håbet er, at olie bliver Newfoundlands nye økonomiske base efter mange problemer med fiskeriet siden 1990'erne.

Tæt ved den nordligste pynt af Newfoundland ligger L'Anse aux Meadows med rester af en vikingeboplads, der tolkes som et sikkert vidnesbyrd om Leif den Lykkeliges overvintring i Amerika omkring år 1000. Fundet og de rekonstruerede huse tiltrækker et betydeligt antal turister hver sommer.

Labrador er et af de ældste europæiske navne i Canada. Regionen fik sit navn til ære for den portugisiske opdagelsesrejsende João Fernandes Lavrador, som sammen med Pedro de Barcelos så landet i 1499.

Referencer
British Columbia

British Columbia er en provins beliggende i det vestlige Canada ved Stillehavet. Vigtige byer foruden hovedstaden Victoria er Vancouver og Abbotsford. 

Provinsen har 4.095.900 indbyggere (2001), dækker et 944.735 km² stort areal og er dermed den tredjestørste af Canadas 10 provinser, både målt på befolkningstal og areal. British Columbia fik status som provins i 1871. Økonomien har traditionelt været baseret på skovbrug.

Med de første fund af guld i Canada 1858 begyndte et væddeløb blandt de mere end 30.000 guldgravere, som gik på guldjagt langs floden Fraser. De fleste kom fra guldfelterne i Californien. Af frygt for, at amerikanerne skulle overtage området, suspenderede den britiske regering det monopol, som Hudson's Bay Company hidtil havde haft, og erklærede direkte kontrol over området. Kronkolonien British Columbia blev udråbt af guvernør James Douglas i dronning Victorias navn den 19. november 1858. Ceremonien fandt sted på den øverste etage i The Big House i Fort Langley. Det er forklaringen på, at Fort Langley kaldes the Birthplace of B.C. I 1871 blev British Columbia optaget i det nye Dominion of Canada, hvis grænser nu gik fra Atlanterhavet til Stillehavet.

Geografi

Landskaber 
I syd ved vestkysten ligger øerne Vancouver Island, provinsens største ø, og i nord øhavet Haida Gwaii. Bjergkæden Coast Mountains følger parallelt British Columbias vestkyst. I syd ligger det tyndt befolkede Lower Mainland med Fraser Valley. Bjergkæden Rocky Mountains løber i grænseområdet til provinsen Alberta, og ved grænsen til USA's delstat Alaska, ligger provinsens højeste bjerg, det 4.663 meter høje Mount Fairweather.

Floder og søer 
Provinsens længste floder er Columbia River, Fraser River og Peace River. Fraser River er en vigtig trafikåre i den sydlige del af provinsen. Overalt i provinsen er der bygget dæmninger over floder for at udnytte det strømmende vand til energiproduktion. Nogle af floderne er dog overladt til naturen for bl.a. at beskytte laksen.

British Columbias største søer er Williston Lake, Kootenay Lake og Okanagansee.

Eksterne henvisninger 

 Aerenlund.dk
ZX Spectrum

ZX Spectrum var en mikrocomputer der var fremme omkring 1982-1988. Kendetegnet for den første udgave af denne mikrocomputer var dens taster, som både af kritikere og af tilhængere hurtigt blev kaldt for viskelæder-taster. Tasterne var simpelthen af et blødt materiale. Senere kom ZX Spectrum+, som havde et tastatur i stil med Commodore 64 i stedet for gummi-tasterne. ZX Spectrum serien blev udviklet af Sinclar Research Ltd, et firma startet af den engelske opfinder og forretningsmand Clive Sinclair, og fremstillet af Timex i Irland

CPU'en var på 3,5 MHz af typen Zilog Z80A. Den fandtes først i en 16Kb RAM og en 48Kb RAM udgave og senere i en 128Kb udgave. Den skulle tilsluttes et tv, hvor man kunne se 32 x 24 tegn i en opløsning på 256 x 192 pixels. Der var 8 farver til rådighed, hver i to nuancer.

Lyden bestod af 1 kanal med 5 oktaver. I 128K udgaven var der dog 3 kanaler med 7 oktaver.

Til indlæsning af data var der som standard ind- og udgang til kassettebåndoptager og en RS232 bus. Som ekstraudstyr kunne købes 2 interfaces, der gav mulighed for tilslutning af Microdrives (små kassetter med endeløse bånd), joysticks og ROM-kassetter med fx købte spil.

128'eren kunne endvidere tilsluttes eksternt numerisk tastatur samt RS-232, MIDI Out, og RGB-skærm.

En af de karakteristiske ting ved ZX Spectrum er at alle kommandoer lå på tastaturet, og kom frem ved et enkelt tastetryk

Ifølge et interview med Mark Cale fra System 3, solgte The Last Ninja II (1988) 5,5 millioner eksemplarer og Last Ninja III (1991) ca 3 millioner.

I 1986 blev produktserien opkøbt af konkurrenten Amstrad. De lancerede flere modeller, bl.a +2 og +3 der til forveksling lignede deres egne CPC maskiner, med indbygget kassettebåndoptager og diskettedrev.

Produktionen af nye maskiner varede indtil 1992.

Hjemmecomputere
Guldstjerne

Slægten Guldstjerne (Gagea) (tidligere Skovstjerne) er udbredt i Europa, Nordafrika og Asien. Det er stauder med overvintrende løg. De har et enkelt blad og en opretstængel med nogle få støtteblade under den endestillede blomsterstand. Blomsterne er gule og regelmæssige. Frøene er tørre kapsler. Her nævnes kun de arter, som findes vildtvoksende i Danmark.

 Agerguldstjerne (Gagea villosa)
 Almindelig guldstjerne (Gagea lutea)
 Engguldstjerne (Gagea pratensis)
 Hylsterguldstjerne (Gagea spathacea)
 Liden guldstjerne (Gagea minima)

Lilje-familien
Almindelig vibeæg

 
Almindelig vibeæg (Fritillaria meleagris) eller blot Vibeæg er en flerårig, urteagtig løgvækst med opret vækst. Skuddene er spinkle, hårløse og runde i tværsnit. Blomsterne er regelmæssige med seks blosterblade, der er skakbrætmønstrede i hvidt og purpurrødt.

Beskrivelse 
Skuddene bærer spredtstillede blade, som er linjeformede til smalt ægformede. De er hele med langt tilløbende spids og hel rand. Begge bladsider er lyst grågrønne. Blomstringen sker i april-maj, hvor man finder de enlige blomster endestillet på overhængende skudspidser. Blomsterne er regelmæssige og 3-tallige med seks blosterblade, der er skakbrætmønstrede i hvidt og purpurrødt. I naturen findes også en form med næsten rent hvide blomster, hvor mønstret dog er svagt synligt. Frugten er en trerummet kapsel med mange frø.

Rodnettet består af det 1-2 cm tykke løg og en kage af trævlede rødder

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,20 x 0,15 m (20 x 15 cm/år). Målene kan bruges til beregning af planteafstande i fx haver.

Hjemsted 

Almindelig vibeæg er naturligt udbredt i de centrale og østlige dele af Europa, men den er spredt fra dyrkning og naturaliseret i et langt større område. I Danmark betragtes den som indført, og den er under alle omstændigheder meget sjælden. Arten er knyttet til lysåbne voksesteder med konstant fugtig og tilmed oversvømmet jord, som er ret fattigt på næringsstoffer. Specielt kimplanterne er afhængige af et højt kalkindhold i jorden.

I den sydlige, ungarske del af lavlandsområdet Bodroköz, som ligger mellem floderne Bodrog og Tisza findes arten i tidvist oversvømmede enge sammen med bl.a. løvefod, Achillea ochroleuca (en art af røllike), gul frøstjerne, klokkeensian, kortstilket kløverbregne, langbladet ærenpris, oktobermargerit, Pulsatilla hungarica (en art af kobjælde), sibirisk iris, skovhullæbe, vellugtende agermåne og virgilasters.

Anvendelse 

Planten er let at dyrke, og hvis man er omhyggelig i sin lugning, vil den sprede sig af egen kraft til alle steder i haven, hvor forholdene passer den. Vær opmærksom på, at de lakrøde liljebiller gnaver i alle Fritillaria-planter – foruden i liljerne.

Note

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Blomster i april/maj
Løg- og knoldvækster
Haveplanter
Hyperlink

Hyperlink er en grundlæggende HTML-teknologi og er også den mest øjensynlige bindetråd mellem internettets hjemmesider; det, der får internettet til at hænge sammen og virke som en form for helhed.
Syntaksen for et hyperlink benytter markup  med attributten href sat til en URL: linktekst.
På dansk bruges også 'link' eller 'lænke', og det at lave links hedder "at linke".

Brugeren aktiverer sædvanligvis et link ved at klikke på tekst eller billeder, hvilket medfører, at browseren indlæser en ny webside eller flytter sidevisningen til et andet sted på den samme webside.

Som fremmedord 
Det forekommer at alene  anvendes; det betyder direkte oversat et forbindende led eller en henvisning, men også en kæde.
Importeringen af det engelske ord bruges også i andre forbindelser, såvel indenfor dokument-håndtering - ligesom HTML - og man linker også et computerprogram.

Hyperlinkets href attribut 

Et link adresserer formelt set en Uniform Resource Identifier, men i W3C-regi bruges almindeligvis termen Uniform Resource Locator, altså URL. Den består af tre hoveddele. Et eksempel kunne være http://www.example.org/Page
 Skemanavn/protokol - http://
 Domæne - www.example.org
 Bemærk, "www" er en konvention for angivelsen af en webside. Det kan godt være et sub-domæne, men i reglen er "www"-delen registreret i en dns-server som et alias - i dette eksempel ville det være et alias for example.org. Www er en forkortelse for World Wide Web.
 Relativ adresse - /Page - Et internetdomæne giver almindeligvis adgang til flere websider
 Sti-delen kan repræsentere en mappe (et directory) eller være 'noget' der genereres dynamisk af webserveren.

Hyperlinks i wikis 

Selvom nogle wikier bruger almindelige HTML-hyperlinks, er det ligeledes almindeligt at finde specielt designet markup der forenkler skrivningen af HTML-hyperlinks.

Syntaksen varierer fra wiki til wiki.
Ward Cunninghams oprindelige , , brugte CamelCase, der også endnu bruges af ex. .
En konventionel markup-syntaks er de dobbelte kantede parenteser, fx "[[zebra]]" - med wiki software bliver det til zebra.

Hyperlinks i wikis er ofte beskrevet som:
 Interne wikilinks eller intrawiki-links leder til sider på det samme wiki-website.
 Interwiki links leder til wiki sider på et andet website.
 Eksterne links benytter en lidt anden simplificeret markup, og leder også til et andet website.

Wikilinks der endnu ikke eksisterer bliver vist tydeligt markeret i rød tekst.

Se også 
 Deep link
 Terminologiudvalget

Kilder

Noter 

Hypertekst
World Wide Web
Bogmærke (flertydig)

Bogmærke kan være flere ting:

 Et bogmærke (bog) er stykke materiale, som enten består af en lap papir, et dertil egnet trykt stykke papir, en lap af læder eller lignende, med hvilket man kan afmærke, hvortil man har læst eller en vigtig side i et stykke trykt litteratur.
 Et bogmærke (hjemmeside) er en placering af en hjemmeside, hvortil man kan oprette en lænke. Det kan enten være fra samme dokument/side eller fra en anden.
 Social bogmærkning er en måde, hvorpå man som internetbruger kan gemme, organisere og søge i bogmærker af netsider ved hjælp af metadata.
Buddy Holly

Charles Hardin Holley (født 7. september 1936, død 3. februar 1959), bedre kendt under sit kunstnernavn Buddy Holly, var en amerikansk rock'n'roll-sanger, sangskriver, komponist og guitarist fra Lubbock, Texas, der var en central figur i midten af 1950'erne, hvor den første rock and roll-bølge opstod. 

Han optrådte første gang på lokalt fjernsyn i Texas i 1952 og optrådte  det følgende år med gruppen "Buddy and Bob" med vennen Bob Montgomery. Efter at have spillet opvarmning for Elvis Presley i 1955 besluttede han sig for at få en karriere indenfor musik. Han spillede opvarmning for Elvis tre gange det år, og bandets stil skiftede fra country and western til rock and roll. I October 1955 spillede han opvarmning for Bill Haley & His Comets, hvor han blev opdaget af talentspejderen Eddie Crandall fra Nashville, der skaffede ham en pladekontrakt med Decca Records.

Hollys indspilninger i Deccas studier blev produceret af Owen Bradley. Holly var dog ikke tilfreds med Bradleys produktion og den lyd, der blev opnået, så han skiftede i stedet til produceren Norman Petty i Clovis i New Mexico, hvor han indspillede en demo af "That'll Be the Day" og et par andre sange. Petty blev bandets manager og sendte demoen til Brunswick Records, der udsendte den som en single, der krediterede sangen til "The Crickets", der blev navnet på Buddy Hollys band. I september 1957 blev "That'll Be the Day" nr. 1 på den amerikansk Billboard-hitliste og nr. 1 på UK Singles Chart. Successen blev fulgt op allerede i oktober med et andet kæmpe hit, "Peggy Sue".

Gruppens første album, The "Chirping" Crickets, blev udgivet i november 1957, op blev nr 5 på UK Albums Chart. Holly optrådte for anden gang på The Ed Sullivan Show i januar 1958 og turnerede kort efter i Australienog i Storbritannien. I begyndelsen af 1959 dannede han et nyt band, der bestod af den kommende country-stjerne Waylon Jennings (bas), Tommy Allsup (guitar) og Carl Bunch (trommer), som har drog på turne med i Midtvesten i USA. Efter et show i Clear Lake i Iowa lejede han et fly til at bringe ham til det næste show i Moorhead i Minnesota. Kort efter starten styrtede flyet ned, hvorved Buddy Holly og de øvrige passagerer Ritchie Valens, The Big Bopper og piloten Roger Peterson omkom. Begivenheden blev senere kaldt "The Day the Music Died".

Gennem sin korte karriere skrev, indspillede og producerede Holly sit eget materiale. Han anses ofte som den artist, der definerede den traditionelle rock-and-roll besætning bestående af bas, to guitarer og trommer. Han ydede betydelig indflydelse på senere artister som Bob Dylan, The Beatles, The Rolling Stones, Eric Clapton m.fl. Han var blandt de første artister, der blev optaget i Rock and Roll Hall of Fame i 1986. Rolling Stone magazine har optaget ham som nr. 13 på listen over "100 Greatest Artists".

Discografi 
Mest kendte sange af Buddy Holly:
 "Rave On"
 "That'll Be the Day"
 "Peggy Sue"
 "Heartbeat"
 It's So Easy!"
 "Oh Boy"
 "Everyday"

Eksterne henvisninger 
 

 Buddyhollylives.info (Tysk og engelsk Buddy Holly-hjemmeside)

Sangere fra USA
Rockmusikere fra USA
Omkomne ved flyulykker
Personer fra Texas
Musikere fra Coral Records
Henrik Dam

Carl Peter Henrik Dam (født 21. februar 1895 i København, død 17. april 1976 smst) var en dansk biokemiker, der sammen med amerikaneren Edward Adelbert Doisy modtog Nobelprisen i medicin i 1943 for opdagelsen af K-vitaminet. I 1941 blev han udnævnt til professor ved Polyteknisk Læreanstalt, det nuværende Danmarks Tekniske Universitet.

Eksterne henvisninger 
 
 Henrik Dam – nobelpristager og ernæringsforsker  – Artikel af Helge Kragh i bladet BioZoom.
 Carl Peter Henrik Dam – Biografi fra Steno Museets hjemmeside
 Henrik Dam – Biography – Engelsksproget Nobel-bibliografi

Nobelprismodtagere i medicin
Nobelprismodtagere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Fysiologer fra Danmark
Biokemikere fra Danmark
Professorer fra Danmarks Tekniske Universitet
Medlemmer af Akademiet for de Tekniske Videnskaber
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra København
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Alumni fra Danmarks Tekniske Universitet
Manitoba

Manitoba er en canadisk provins beliggende centralt i Canada og grænsende op til USA i syd. Vigtige byer er blandt andre hovedstaden Winnipeg, og Churchill ved Hudsonbugten. 

Manitoba har ca. 1.150.000 (2001) indbyggere, dækker 647.797 km² og er således den sjettestørste af de ti provinser. Premierministeren er den Ny Demokratiske Gary Doer. Manitoba blev en provins i 1870. Økonomien har traditionelt været baseret på landbrug.

Eksterne henvisninger
Tordensten

En tordensten (forstenet søpindsvin) er en forstening af et søpindsvin.

Ifølge folketroen er der tale om tordensten, eller tordenkiler. Disse skulle have tryllekraft og yde beskyttelse mod lynnedslag. Baggrunden herfor er en opfattelse af, at de skulle være dannet ved et lynnedslag. Da lynet aldrig slår ned det samme sted to gange, kan man ifølge denne tro f.eks. beskytte et hus ved at placere en af disse sten i vindueskarmen.

Navnet sebedejesten, som ses i Østjylland og på Fyn, er en hentydning til "Tordensønnerne" Jakob og Johannes, der var sønner af Zebedæus.

Se også
vættelys
Zeus, Thor, dorje, vajra, Taranis, Xangô, Tordenfugl, Buddha, scepter

Eksterne henvisninger
Stranden under Møns Klint Citat: "...Disse "Tordensten" satte man tidligere op på mælkehylden for at beskytte mælken mod hekseri..."
Lars Skipper: Fossiler i Danmark  Citat: "...Forstenede søpindsvin, kaldet tordensten, troede man stammede fra lynnedslag..."

Noter 

Fossiler
Mytologi
Amuletter
Prince Edward Island

Prince Edward Island er Canadas mindste provins. Provinsen er en ø. Charlottetown er hovedstaden og samtidig øens største by. 

Prince Edward Island har omkring 140.400 (2009) indbyggere, og dækker omkring 5.680 km². Premierministeren er den konservative Pat Binns. Prince Edward Island blev en provins i 1873. Økonomien har traditionelt været baseret på jordbrug og fiskeri.

Siden 1997 er Prince Edward Island forbundet med New Brunswick via den 12,9 km lange Confederation Bridge over Northumberlandstrædet.

Referencer

Eksterne henvisninger
Canadas provinser og territorier

Canada har 10 provinser og 3 territorier. Provinserne har noget højere grad af selvstyre end territorierne. Hver provins har en egen regering og parlament. Der kan derfor være store forskelle på love og forordninger fra provins til provins.

Canadas ti provinser (hovedstad i parentes):
 Alberta (Edmonton)
 Britisk Columbia (Victoria)
 Manitoba (Winnipeg)
 New Brunswick (Fredericton)
 Newfoundland og Labrador (St. John's)
 Nova Scotia (Halifax)
 Ontario (Toronto)
 Prince Edward Island (Charlottetown)
 Quebec (Québec by)
 Saskatchewan (Regina)

Canadas tre territorier:
 Yukon (Whitehorse)
 North West Territories (Yellowknife)
 Nunavut (Iqaluit)

Provinser og territorier
Ølhunden

"Ølhunden" er en sang, med tekst skrevet af Poul Henningsen (P.H.). Melodien stammer fra den napolitanske sang "Carmela 'a Picciotta" (1893), med omkvædet 'Duorme Carme' (Carmela sover), af Ernesto De Curtis, indsunget af bl.a. Beniamino Gigli. I dansk oversættelse var den i århundredets begyndelse blevet indsunget af kammersanger Vilhelm Herold. Oktavspringet til slut ( 'med ha-LEN!') findes ikke i den italienske tradition – muligvis tilføjet af Herold? 

Sangen stammer fra P.H.-revyen På Ho'det, Nørrebros Teater 1929, hvor den blev sunget af Osvald Helmuth.

Revyviser
Berberis-slægten

Berberis-slægten (Berberis) er en planteslægt, der er udbredt med ca. 650 arter i Europa, Afrika, Nordamerika, Sydamerika og Asien. Det er stedsegrønne eller løvfældende, tornede buske og træer med spredte, helrandede eller tandede blade. Blomsterne er gule eller orange, og de sidder gerne i klaser eller aks og er ofte duftende. Frugten er et bær. Af slægtens arter er kun Almindelig Berberis oprindelig i Danmark. Den er imidlertid udryddet, da den er mellemvært for kornets sortrust. De øvrige, nævnte arter er almindeligt dyrkede i Danmark.

 
 Almindelig berberis (Berberis vulgaris)
 Hækberberis (Berberis thunbergii) – Thunbergs Berberis
 Julianes berberis (Berberis julianae)
 Lancetbladet berberis (Berberis gagnepainii)
 Tætfrugtet berberis (Berberis aggregata)
 Vorteberberis (Berberis verruculosa)
 Wilsons berberis (Berberis wilsoniae)
 Småbladet berberis (Berberis wilsoniae var. parvifolia)

Berberis-familien
Skånelandsbevægelsen

Skånelandsbevægelsen er en fælles betegnelse for foreninger, der arbejder for kulturel og/eller politisk autonomi for Skånelandene. I Danmark findes Foreningen Skånsk Fremtid og Dansk-Skaansk Forening.

I 1923 skrev helsingborgpræsten David Assarsson bogen Det skånska problemet, hvori han påviste det uholdbare i, at de dengang 750.000 skåninger nægtedes kendskab til deres egen danske historie. Bogen blev modtaget med foragt af den svenske akademiske verden. I en anmeldelse i Lund-studenternes tidsskrift Lundagård hed det: "Det är en konst, inte bara att minnas, men också att glömma". Assarssons protest fik stor betydning for mange mennesker i de gamle østdanske provinser og blev ophav til den i 1937 stiftede organisation Skånsk Samling, hvis medlemmer i vid udstrækning var forfattere og billedkunstnere.

I 1954 stiftede Ernfrid Tjörne sammen med skolelæreren Poul Willadsen Dansk-Skaansk Forening. Foreningen var i begyndelsen en slags søsterforening til Skånsk Samling og henvendte sig først og fremmest til interesserede danskere.

Fra 1967 højtideligholder Kulturföreningen Skånelands Flagga hvert år Skånelands flag.

I 1980'erne dukkede Skånepartiet op på den politiske scene. De skånske synspunkter blev fremført sammen med kritik af indvandringen. Partiet fik i 1985 7,2 % af stemmerne i Malmø, hvilket bragte 66 års 
socialdemokratisk flertal i kommunen til ophør.

I 1990'erne blev der stiftet flere nye skånske foreninger: Stiftelsen Skånsk Framtid, Foreningen Skånsk Fremtid og Föreningen Skånelands Framtid, der blev optaget i den europæiske organisation for mindretalsnationaliteter, FUEN (Federal Union of European Nationalities) i 1991 og to år senere i den internationale organisation for ikke-anerkendte minoritetsgrupper UNPO (Unrepresented Nations and Peoples Organisation).

I 2002 dannedes partiet Skånefederalisterne, der – til 2006/2007 – arbejdede for skånsk autonomi i et føderalt Sverige.

Referencer

Eksterne links 
Online-bøger fra Skånelandsbevægelsen 
Stiftelsen Skånsk Framtid
Foreningen Skånsk Fremtid
Dansk-Skaansk Forening
Kulturföreningen Skånelands Flagga 
Selskabet Skånsk Samling
Skånepartiet

Skånelandene
Legionella

Legionella er en familie af Gram-negative bakterier der vokser i vand. De kan optræde som parasitter i amøber og andre protozoer og også optages og leve i makrofager, hvilket gør dem til en farlig mikrobe. De trives bedst ved temperaturer mellem 20 og 45 grader celsius; ved mere end 50 grader dør de.

Der findes mere end 40 arter af Legionella, men kun en enkelt art, Legionella pneumophila, er årsag til langt de fleste tilfælde af legionærsyge. Legionærsyge er en alvorlig lungebetændelse der oftes skyldes indånding af vanddråber med bakterien, som for eksempel når man er i brusebad.

Legionærsyge 

Legionella blev opdaget – og berygtet – efter at en stor gruppe krigsveteraner The American Legion var til årsmøde i Philadelphia i 1976 og under mødet blev smittet af bakterien, der udviklede lungebetændelse legionærsygdom hos de ramte personer. 29 døde af de i alt 182 smittede. Kilden til smitten blev aldrig klarlagt, men det var sandsynligvis et køletårn på nabobygningen til hotellet der spredte en forurenet aerosol.
I Danmark udgør Legionærsyge kun 200-300 tilfælde årligt af lungebetændelse, men i visse sydeuropæiske lande og dele af USA kan den være skyld i op til 20 % af de forekommende lungebetændelser.

Forekomst af legionella 

Legionella trives, hvor varmt vand giver optimale betingelser.  Bakterierne er levedygtige i temperaturområdet fra 5 °C til 50-55 °C, over 60 °C bliver de inaktive efter et par minutter.  Bakterierne kan f.eks findes i og udgøre en fare i:

 Varmtvandsanlæg i private hjem, svømmehaller, hospitaler osv.
 Vandtanke og kedler
 Koldtvandsledninger f.eks. efter en lang ferie eller moderat brugt
 Brandslukningsledninger med drikkevandstilslutning
 Koldtvandsforsyningsledninger med ekstern varme 
 Aircondition luftvaskere
 Køletårne
 Biofilm

Henvisninger

Kilder 

 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Legionella pneumophila
 NetPatient

Proteobakterier
Legionærsyge

Legionærsyge er en alvorlig form for lungebetændelse, der forårsages af bakterien legionella. Legionærsyge kan under epidemier have en dødelighed på 10-20%. Også lever, nyrer og centralnervesystemet kan blive ramt af infektionen.

Symptomer på sygdommen er blandt andet høj feber, træthed, forvirring og smerter i brystet. 

Legionærsyge skyldes ofte indånding af vanddråber med legionella, som for eksempel når man er i brusebad.

Udbredelse 

Der registreres siden 2017 mellem 200 og 300 tilfælde af legionærsyge i Danmark hvert år.

Sundhedsafdelinger i USA rapporterer om næsten 10.000 tilfælde af legionærsyge hvert år.

Større udbrud af legionærsyge 

 1976 Philadelphia, USA – 29 døde og 182 smittede
 1999 Bovenkarspel, Nederland – mindst 32 døde og 200 smittede
 2001 Stavanger, Norge
 2001 Murcia, Spanien – 6 døde og 600 smittede
 2002 Dordogne, Frankrig – 6 døde
 2004 Lens, Frankrig – 7 døde
 2005 Fredrikstad, Norge
 2012 Quebec - 14 døde.

Henvisninger 

 30.01.2004, Ing.dk: Farlige bakterier i danske køleanlæg

Bakteriesygdomme
Bismarck

Bismarck har flere betydninger:
 Bismarck, North Dakota – hovedstaden i den amerikanske delstat North Dakota.
 Bismarckarkipelaget – en øgruppe der tilhører Papua Ny Guinea
 person
 Otto von Bismarck – en tysk rigskansler.
 Bismarck (slagskib) – et slagskib, som blev opkaldt efter Otto von Bismarck og søsat i 1939
 Bismarck (adelsslægt) – slægt, hvor Otto von Bismarck af en del af
Joseph John Thomson

Sir Joseph John Thomson (født 18. december 1856 i Cheetham Hill, død 30. august 1940 i Cambridge), også kendt som J.J. Thomson, var en engelsk fysiker, som opdagede elektronen i 1897. Han fik nobelprisen i fysik i 1906 for sine teoretiske og eksperimentelle undersøgelser af gassers elektriske ledeevne.

Thomson blev født i 1856 nær Manchester, England af forældre med skotske rødder. Han studerede på Owen's College i Manchester og senere på Trinity College i Cambridge. I 1884 blev han fysikprofessor. I 1890 blev han gift med Rose Paget, som han fik en søn og en datter med. Blandt hans studenter var Ernest Rutherford, som senere overtog hans professorat. Sønnen George Paget Thomson fulgte i sin fars fodspor og modtog i 1937 ligeledes nobelprisen i fysik.

Thomson påviste i 1913 at grundstoffet neon består af flere forskellige isotoper.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Joseph John Thomson på Nobelprize.org 
 

Fysikere fra England
Nobelprismodtagere i fysik
Modtagere af Copleymedaljen
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Personer tildelt Commander of the Order of the British Empire
Nobelprismodtagere fra Storbritannien
Præsidenter af Royal Society
Alumni fra University of Cambridge
Modtagere af Royal Medal
Briter i 1800-tallet
Briter i 1900-tallet
Krogen (borg)

Krogen, eller Ørekrog, var en borg bygget omkring 1420 på den yderste kystbanke nord for fisker- og færgebyen Helsingør, der hvor det nuværende Kronborg ligger.

Det var Erik af Pommern, der beordrede Krogen bygget som værn mod rigets fjender. Krogen erstattede Gurre Slot som regionalt forsvarsværk og kongebolig, og delvist også Flynderborg, der var indrettet på et bakkedrag syd for byen, og mest brugtes som tilflugtsborg.

Med Krogen placeret med sine kanoner på Helsingør-siden, og det modsvarende borganlæg Kernen i Helsingborg, kunne indsejlingen gennem Øresund kontrolleres, hvorved det var muligt at indføre en sundtold på de skibe, der passerede. 

Krogen var efter datidens målestok en stor fæstning. Grundmålene svarer nøjagtigt til Kronborg, idet dette nyere slot er bygget direkte ovenpå og udenpå de gamle bygninger. Det gamle Krogen er synligt mange steder i det nuværende Kronborg, blandt andet den østlige del af nordfløjen, hvor Erik af Pommerns Kammer ligger. Der er store dele af murværket og tømmerkonstruktionerne, ja endda en af de store træsøjler, helt tilbage fra Krogens tid.

Krogen, der oprindeligt bestod af en firkantet ringmur med nogle få bygninger indenfor, blev jævnligt udvidet med flere bygninger, og da de mange tilbygninger efterhånden gav et rodet udseende, besluttede Frederik 2. at rejse et helt nyt slot med Krogen som grundlag. Dette skete i perioden 1570-1590, og samtidig skiftede borgen navn til Kronborg. Der var en ikke uanselig bødestraf til dem, der af gammel vane kom til at kalde det nye slot for Krogen.

Referencer 

Bygninger, konstruktioner og anlæg fra middelalderen i Danmark
Fæstningsanlæg i Danmark
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i Helsingør Kommune
Etableret i 1420
Almindelig milturt

 
Almindelig milturt (Chrysosplenium alternifolium) er en 10-20 cm høj urt, der vokser i skovvæld, skovsumpe og på åbredder.

Beskrivelse 
Almindelig milturt er en flerårig urt med en opstigende til opret vækst med en tilbøjelighed til at blive tæppedannende. Stænglen er rund og glat og bladene er spredt stillede og runde eller nyreformede med rundtakket rand. Over- og undersiden er først gulgrøn og senere lysegrøn. Blomstringen sker i april-maj, hvor man ser blomsterne siddende endestillet i små skærmagtige stande. Blomsterne er gule, regelmæssige og 4-tallige. Frugterne er mangefrøede kapsler.

Rodnettet består af nogle få, trævlede rødder og en krybende jordstængel.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,20 x 0,10 m (20 x 10 cm/år), heri ikke medregnet skud fra jordstænglen.

Voksested 

Arten er hjemmehørende over hele den nordlige halvkugle, herunder det meste af Europa og også i Danmark, hvor den er temmelig almindelig, bortset fra Nord- og Vestjylland. Overalt findes den på skyggede, fugtige og kølige steder.

På en meget våd og skygget bund i Newhall Glen, Skotland, findes den sammen med bl.a. alm. bingelurt, dagpragtstjerne, lav ranunkel, lægebaldrian, ramsløg, småbladet milturt, stor frytle, storbladet elm, vandkarse og vorterod

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Skovbundsplanter
Gule blomster
Bækstenbræk

 
Bæk-Stenbræk (Saxifraga rivularis) er en 5-15 cm høj urt, der er almindelig i Grønland på mosrig bund i væld, langs bække og i fugtige klippesprækker.

Den er udbredt mod nord til 78. nordlige breddegrad.

Kilder 
 Tyge W. Böcher m.fl. Grønlands Flora, 3. udgave 1978. .

Stenbræk-familien
Grønlandsk fjeldsimmer

 
Grønlandsk Fjeldsimmer (Dryas integrifolia), også kaldet Rybelyng, er en få centimeter høj dværgbusk med enlige store hvide blomster, der vokser i fjeldmark og på heder på tør jord. Den findes ikke i Danmark.

Beskrivelse 
Planten danner pudeformede eller nedliggende dværgbuske. Bladene er stedsegrønne, med hjerte- til kileformet grund, 5-15 mm lange, læderagtige, glisende på oversiden, hvid filtede på undersiden og med hel rand, som adskiller den fra Kirtel-Fjeldsimmer.

Blomsten er 2 - 3,5 cm stor med 8 (7-9) hvide eller hvidgule kronblade. Frugten er en nød med en blivende, forlænget, langhåret griffel.

Habitat 
Grønlandsk Fjeldsimmer vokser på fjeldmark og grusede heder på tør, neutral-basisk jord.

Udbredelse 
Den har sin hovedudbredelse i Nordamerika, men findes også i Asien. Den er udbredt over meget af Grønland.

Grønlandsk Fjeldsimmer er ikke vurderet på IUCN's rødliste.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Billedserie

Rypelyng
Grønlands flora
Kassia-familien

Kassia-familien (Caesalpiniaceae) , se  Underfamilie: Caesalpinioideae under Ærteblomst-familien

Underklasse: Magnoliidae, Orden: Ærteblomst-ordenen (Fabales).

 Slægt: Rundbælg (Anthyllis)
 Slægt: Astragel (Astragalus)
 Slægt: Ærtetræ (Caragana)
 Slægt: Johannesbrød-slægten (Ceratonia)
 Slægt: Kikærte-slægten (Cicer)
 Slægt: Blærebælg (Colutea)
 Slægt: Gyvel (Cytisus)
 Slægt: Stregbælg (Galega)
 Slægt: Visse (Genista)
 Slægt: Tretorn (Gleditsia)
 Slægt: Lakrids-slægten (Glycyrrhiza)
 Slægt: Indigo-slægten (Indigofera)
 Podningskimære: Laburnocytisus (+Laburnocytisus)
 Slægt: Guldregn (Laburnum)
 Slægt: Fladbælg (Lathyrus)
 Slægt: Linse-slægten  (Lens)
 Slægt: Kløverbusk (Lespedeza)
 Slægt: Kællingetand-slægten (Lotus)
 Slægt: Lupin (Lupinus)
 Slægt: Sneglebælg (Medicago)
 Slægt: Stenkløver (Melilotus)
 Slægt: Mimose (Mimosa)
 Slægt: Esparsette (Onobrychis)
 Slægt: Krageklo (Ononis)
 Slægt: Petterie  (Petteria)
 Slægt: Bønne (Phaseolus)
 Slægt: Ært (Pisum)
 Slægt: Robinie (Robinia)
 Slægt: Sophora
 Slægt: Kløver (Trifolium)
 Slægt: Tornblad (Ulex)
 Slægt: Vikke  (Vicia)
 Slægt: Blåregn (Wisteria)

Nitrogenfikserende planter
Zaphod Beeblebrox

Zaphod Beeblebrox er en figur i den engelske forfatter Douglas Adams' Håndbog for vakse galakseblaffere, en science fiction-trilogi i fem(!) dele.

Hans mest fremtrædende karakteristikon er at have to hoveder og en ekstra arm. Han er fætter til Ford Prefect, ven af Arthur Dent.

Han er en kort overgang galaksens præsident med det ene formål at stjæle Guldhjertet, et utroligt rumskib, som flyver på en Uendelig Usandsynlighedskraft. Det er i hans rolle som uretmæssig ejer af dette rumskib, at man først træffer ham i serien.

Eksterne henvisninger 
 

Litterære personer
Hitchhiker's Guide to the Galaxy
Stor myresluger

Stor myresluger er et sydamerikansk pattedyr fra ordenen Gumlere (Xenarthra) og familien Myreslugere (Myrmecophagidae). Den er almindeligt kendt for at spise myrer og termitter, og kan spise helt op til 30.000 myrer på én dag. Dyret lever i Syd- og Mellemamerika, det vejer mellem 25-50 kg og har en længde på 150-200 cm, plus hale (60-90 cm). Myreslugerne kan blive op til 20-25 år gamle. Myreslugeren kan leve både i skov, på græssletter og i vådområder. De har ingen faste territorier, men deres søgen efter egnet føde (30.000 termitter eller myrer dagligt) bringer dem langt omkring.

Myreslugeren er meget specialiseret i sin fødesøgning. Den har kraftige kløer til at rive termitboer fra hinanden med. Dens tunge er omkring 20 cm lang og specielt konstrueret til at fange myrer og termitter med.

Myreslugeren lever alene, kun ved parring og opfostring af unger ser man flere myreslugere sammen.

Se også 
 Tamandua

Referencer

Eksterne henvisninger 

Dyr fra Amazonas
Sydamerikas fauna
Gumlere