alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Bygning

En bygning er en menneskeskabt, fritstående og fast placeret konstruktion af tilvirkede materialer og anvendt til beboelses-, erhvervsvirksomheds-, betjenings-, opbevarings- eller tidsbegrænset opholdsformål.

Byggeteknisk er en bygning konstrueret til at bære sin egen vægt ud fra sit fundament.

Strukturelt set muliggør forskellige byggetekniske principper etageinddelinger ved brug af bærende stål-, træ- eller betonelementer, som fordeler bygningens vægt vertikalt ned i fundamentet og modstår horisontale påvirkninger som vind.

Eksempler på bygninger
 Lade
 Hytte
 Skur
 Hus
 Kirke (bygning)
 Hal (bygning)

 
Byggeri
Rial

Rial  er Irans nuværende nationale valuta, og kan inddeles i 100 dinarer. Selvom møntenheden toman ikke har været officiel i Iran siden 1932, bruges denne ofte til at angive priser.

Før rialen blev sat til at være nationalvaluta, brugte man i Iran dinar ligesom nogle andre lande i Mellemøsten. Der var dog en forskel, da de første iranske dinarmønter var lavet af guld og/eller sølv. Dinarer, som blev lavet i guld, er dog meget sjældne nutildags.

Møntenheder fra Asien
Iran
Partikelfysik

Partikelfysik også kaldet højenergifysik, er en fysikgren som studerer stofs elementære bestanddele og deres interaktion (vekselvirkning).

Strengt taget er partikel en forkert benævnelse. Objekterne, som studeres i partikelfysik, opfylder de kvantemekaniske principper. Derfor opfylder de bølge-partikel dualiteten, dvs. objekterne udviser partikellignende egenskaber i visse eksperimenter og bølgelignende egenskaber i andre. Teoretisk kan objekterne hverken beskrives som bølger eller partikler, men de modelleres i dag som en tilstandsvektor i et abstrakt matematisk Hilbertrum.

I "gamle dage" før opdagelsen af kvarkerne, betegnede "elementarpartikler" bestanddelene af et atom. Ordet atom stammer fra det græske atomos som betyder "u-deleligt" og man mente ikke at atomer kunne deles i yderligere komponenter.

Liste over objekter 
 Proton
 Neutron
 Elektron
 Neutrino

Se også 
 Subatomar partikel
 Stof
 partikelaccelerator

Eksterne henvisninger 

 Partikelfysik(forelæsningsnoter) af Jens Lyng Petersen 
 Elementarpartikler om felter kvarker og kvanter af Jens Lyng Petersen
 Science News Online, Oct. 18, 2003: New Quarktet: Subatomic oddity hints at pentaparticle family 
 particleadventure.org

Kvantemekanik
Bøg (slægt)

Bøg (Fagus) er udbredt i Europa, Asien og Nordamerika. Det er løvfældende træer med trekantede nødder i en pigget skål. Her omtales kun de arter, som er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

 Bøg (Fagus sylvatica)
 Orientalsk bøg (Fagus sylvatica subsp. orientalis)
 Balkansk bøg (Fagus moesiaca)
 Amerikansk bøg (Fagus grandifolia)
 Japansk bøg (Fagus crenata)

 Fagus chienii
 Fagus engleriana
 Fagus hayatae
 Fagus japonica
 Fagus longipetiolata
 Fagus lucida
 Fagus taurica

Bemærk, at slægterne Avnbøg og Sydbøg også, – men fejlagtigt – kaldes "Bøg" i folkemunde.

Note
Frugtbarhed

Frugtbarhed eller fertilitet er graden af et dyrs eller menneskes mulighed for at reproducere, det modsatte af frugtbarhed er gold.

Kvinders fertile alder begynder oftest mellem 13 og 18 år og varer omtrent til 50-årsalderen. Manden er fertil hele livet igennem fra puberteten til alderdommen. Både for mænd og kvinder aftager fertiliteten ved højere alder. Infertilitet er et udtryk, som anvendes om ufrivillig barnløshed.

I demografisk forbindelse anvendes fødselsrate i betydningen "realiseret frugtsommelighed", det vil sige hvor mange børn, som faktisk fødes. Evnen til helt enkelt at kunne producere børn kaldes fekunditet. Modsætningen til fertilitet er sterilitet.

 
Sundhed
Mytologi
Almindelig bøg

 
Almindelig bøg (Fagus sylvatica) eller blot bøg er et op til 40 meter højt, løvfældende træ med en tæt, bredt hvælvet krone. Frø og blade indeholder det giftige alkaloid fagain. Løvet er langsomt nedbrydeligt og danner morr på sur bund. Træet kan normalt blive 250 år gammelt. Danmarks officielt højeste bøgetræ er von Langens Bøg (44,5 meter) i Dyrehaven nord for København.

Bøgetræet fik i løbet af romantikken status som dansk nationaltræ (i modsætning til egen, der opfattedes som enevældens træ) og indgik også i den danske nationalsang. Bøgen kom til at stå for det brede folk (og folkestyret), fordi den endnu i slutningen af 1800-tallet udgjorde mere end halvdelen af det danske skovareal, hvilket blev afspejlet af nationalromantikkens malere og digtere .

Beskrivelse 
Almindelig bøg er et stort, løvfældende træ med en tæt krone, som er bredt hvælvet. Stammen er tydeligt gennemgående til toppen. Barken er først brun og blank. Senere bliver den grå og glat. Knopperne er spredte, udspærrede, lange og spidse. Bladene er læderagtige og ovale med hel og bølget rand. Oversiden er blankt mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn. Høstfarven er rødbrun. Bøgen blomstrer kort efter løvspring tidligt i maj. Træet blomstrer først fra 40-50 års alderen, og selv da ikke hvert år. Hanlige og hunlige blomster sidder i adskilte, ikke særligt synlige rakler. Frugterne er trekantede nødder, som sidder i piggede skåle med tre klapper. Frøene er nemme at opbevare spirer villigt, hvis altså frøene er blevet bestøvet.

Rodnettet er meget højtliggende, og det er tæt forgrenet med mange, fine rødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 35 x 20 m (50 x 30 cm/år). Målene kan anvendes ved udplantning.

Voksested 
Bøg findes overalt i det vestlige Europa, hvor den indgår i blandede løvskove på næringsrig, veldrænet og kalkrig bund. I Danmark findes den i næsten alle større løvskove, f.eks. i Hareskoven nordvest for København. Det er dog sjældent på Læsø, Anholt og i dele af Nordjylland.

Anvendelse 
Den kan anvendes spredt i læplantninger, i den indre del af vildtplantninger og skovbryn. Bøg angribes af voksklædte stammelus.

Bøgen sætter med års mellemrum store mængder af frø (bog), der gerne ædes både af fugle og pattedyr. Hjortevildt æder skud af unge bøge. Ved jævnlig (gentagne) beskæringer tåles beskæring i hele levetiden. Bøgen er ikke egnet nær kysterne i Vest- og Nordjylland. Unge planter tåler ikke frost.

Bøgen er et af vore danske nationalttræer og er et vigtigt skovtræ, men bruges også til klippede hække imellem haver.

Se også 
 Bog (bøgens nødder)
 Bøgeskov (plantesamfund)
 Fagetalia sylvaticae (plantesamfund i bøgeskove)

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Træer og buske til skovbryn, læhegn og vildtplantninger 
 Bøg – trae.dk
 Bøg (Fagus sylvática) – skoven-i-skolen.dk 
 Porse, Sten. Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

 Bøg - Fagus sylvatica. Have-ABC
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

 Vrange bøge

Noter 

Træer
Tømmertræer
Hækplanter
Træer og buske (naturkanon)
Bøg
Rødtræ

 
Rødtræ (Sequoia sempervirens) er et stort, stedsegrønt nåletræ med brede lidt skælagtige nåle og en trævlet bark.

Beskrivelse 
Rødtræ er et stedsegrønt nåletræ med en opret og smalt kegleformet (senere næsten cylindrisk) krone. Barken er først lysegrøn, men snart bliver den rødlig. Ældre grene og unge stammer får efterhånden en rødbrun bark med smalle furer. Gamle stammer får med tiden en mørkebrun, dybt furet bark. Knopperne er små og lysegrønne, næsten skjult ved basis af nålene. Nålene på langskud er græsgrønne og skælagtige, mens sideskuddenes nåle er mørkegrønne og linjeformede med langt udtrukket spids. Blomstringen foregår i februar, hvor blomsterne sidder i adskilte stande med henholdsvis rent hanlige og rent hunlige blomster. De hanlige blomster er små og ægformede, siddende ved spidsen af sideskud, mens de hunlige er kuglerunde og sidder på kraftige skud. Frugterne er runde og rødbrune Kogler, som er 11–17 mm lange med en 5 mm lang, skællet stilk. 

Rødtræ forveksles ofte med mammuttræet, der også er et stort træ, som ligeledes vokser i Californien, men har en anden biotop, nemlig Sierra Nevada-bjergene. Arten tilhører Cypres-familien. Tidligere blev den henregnet til Taxodiaceae, men denne plantefamilie er nu lagt sammen med Cypres-familien.

Rodnettet er meget højtliggende og når sjældent dybere ned end 2-2,5 m. Træet er meget hårdført overfor skovbrand og synes at have en konkurrencemæssig fordel af, at nålene er hævet så højt over skovbunden og de brandbare urter og buske dér.

Rødtræ er blandt de største træer i verden. Det opnår ofte en højde på over 100 m. Verdens største træ (og muligvis det største, levende væsen) er rødtræet "Hyperion", der er 115,60 m i højden.

Navnets oprindelse 
Det danske navn kommer via engelsk redwood fra det spanske navn for skovfyr (Pino rojo). Navnet passer meget godt til den rødlige bark, træet har her i landet. Det har dog grå bark i naturen, fordi det stærke sollys i Californien bleger barken. Slægtsnavnet Sequoia stammer fra Sequoyah (George Guess), som var den Cherokee-høvding, der har æren af at have givet folket dets eget skriftsprog.

Hjemsted 
Rødtræ hører hjemme i bjergene på en 724 km strækning langs Californiens og det sydligste Oregons kyst. De har tidligere, dvs. i Tertiærtiden, været meget mere udbredte, og de fandtes bl.a. i Europa. Kun i det stabile, milde og fugtige klima på de kystvendte bjerge i det vestlige Nordamerika har arten kunnet klare sig. I Redwood National Park, som mestendels ligger i det nordlige Californien, er vegetationen ret ensartet og består – foruden af unge og gamle eksemplarer af Rødtræ – bl.a. af følgende arter: almindelig engelsød, fjerbregne, amerikansk tørst, blåbær (flere arter), busket bjergte, grøn douglasgran, Lithocarpus densiflorus (en art af garvebarkeg), Oxalis oregana (en art af surkløver), Ribs-slægten (flere arter), Sambucus callicarpa (en underart af druehyld), sitkagran, sværdbregne, Umbellularia californica en art i Laurbær-familien), vestamerikansk hemlock og vestamerikansk mahonie

Noter

Se også 
 Bemærkelsesværdige træer

Eksternt link 
 Et nyopdaget, 115 m højt Rødtræ

Nåletræer
Cypres-familien
Weymouth-fyr

 
Weymouthfyr (Pinus strobus), også skrevet Weymouth-Fyr, er et stort, stedsegrønt nåletræ med en vækst, som i ungdommen er slank og kegleformet, men som med tiden bliver mere åben og uregelmæssig.

Beskrivelse 
Barken er først græsgrøn, men inden for et år bliver den lyst olivengrøn og blank. Senere er barken vedvarende glat og grågrøn, men med alderen kan den blive mørkegrå og fint furet.  Knopperne er rustbrune, ægformede og spidse med spidse, tiltrykte skæl. 

Nålene sidder i bundter med fem på hvert dværgskud. De er tæt samlede i bundtet, og de er tynde og mørkegrønne med hvide striber ind mod midten af bundtet.  De hanlige blomster sidder samlet i små, ægformede stande inderst på skuddet, og de er gule med røde spidser. De hunlige blomster sidder i endestillede, kegleformede stande, og de er lyserøde. Koglerne er slanke og svagt krummede med udadbuede skæl. 

Rodnettet er de første mange år domineret af en kraftig pælerod, men senere udvikles kraftige, højtliggende siderødder med stor rækkevidde. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 25 x 12 m (50 x 25 cm/år).

Hjemsted 
Arten er udbredt i hele det østlige Nordamerika fra Mississippi i vest til atlanterhavskysten i øst, og fra Hudsonbugten i nord til Florida, Louisiana og Alabama i syd. Den er skovdannende sammen med både nåle- og løvtræer på alle slags jorde, men den konkurrerer bedst på sur og mager, sandet jord. Arten er pionertræ på opgivne marker. 

I området omkring Roosevelt i New Jersey, USA, findes arten i skove og som pionertræ sammen med bl.a. Konvalbusk, robinie, tulipantræ, amerikansk bøg, amerikansk knapbusk, amerikansk nældetræ, amerikansk platan, amerikansk vin, blyantene, brunfrugtet surbær, glansbladet hæg, hvid ask, hvid hickory, klatrevildvin, koralsumak, pennsylvansk vokspors, rødløn, skovtupelotræ, sukkerbirk, sumpeg, sumprose, virginsk ambratræ, virginsk troldnød, virginsk vinterbær og østamerikansk hemlock

Anvendelse 
Træer yder godt tømmer, men  er sjældent plantet i Europa, da det angribes og dræbes af blærerust-svampen, som har værtskifte med arter fra ribs-slægten.

Sorter 
 Pinus strobus cv. 'Radiata' – med en lav, kugle- eller kegleformet vækst.
 Pinus strobus cv. 'Macopin' – med en buskagtig, uregelmæssig vækst.

Noter

Eksterne links 

 Fotografier af weymouthfyr 

Nåletræer
Stedsegrønne
Haveplanter
Fyrreslægten
Digital Radio Mondiale

Digital Radio Mondiale (DRM) er en verdensstandard til at sende en digital radiokanal.

DRM er beskrevet i IEC's og ETSI standard (ETSI ES 201 980).

Ligesom FM har RDS, har DRM også mulighed for afsendelse af andre data end lyddata, herunder tekstinformation. DRM kan også sende i stereo.

I DRM-signalet er der mulighed for at sende information om alternative frekvenser for den givne radiostation. Dette kan og er blevet anvendt til at modtageren automatisk anvender den bedste radiostation. DRM-informationen kaldes AFS (Automatic Frequency Switching).

DRM30
Via lang-, mellem- og kortbølgebåndene (150 kHz – 30 MHz) anvendes DRM30. Disse bånd kan nu formidle digital radio i næsten FM-kvalitet.

DRM30 test i Danmark
I perioden 3. oktober 2008 til 16. juni 2011 har Kalundborg Langbølgesender med enkelte afbrydelser udsendt pausesignal og identifikationsteksten "DR Kalundborg" i DRM, der kan modtages i hele Danmark med særlige digitale modtagere eller med en pc tilsluttet en analog modtager.

DRM+
DRM+ er DRM designet til frekvenser over 30 MHz. Fx er DRM+ succesfuldt testet via VHF bånd I, VHF bånd II ("FM-båndet") og VHF bånd III. DRM+ kan sameksistere med FM-radiokanaler i VHF bånd II.

Kilder/referencer

Se også 
 digitale radiosystemer
 Digital Audio Broadcast
 In-Band On-Channel DAB
 Eureka 147 DAB System
 C-quam am-stereo
 Radio
 Radiomodtager
 AMSS
 Opus (lydformat) - kan skalere mellem højere og lavere bithastigheder og tilpasse sig til ringere eller bedre forbindelser.

Eksterne henvisninger 
 Digital Radio Shortwave Language lists 
 Digital Radio Mondiale (DRM) 
 Dansksproget hjemmeside om modtagelse af DRM 

Digital radio
International Telecommunication Union, ITU Radiocommunication Sector

ITU-R eller International Telecommunication Union, ITU Radiocommunication Sector er et radiokommunikations standardiseringsorgan. Det er tidligere kendt som CCIR - kort for Comité consultatif international pour la radio, Consultative Committee on International Radio eller International Radio Consultative Committee.

Eksterne henvisninger
International Telecommunication Union, ITU Radiocommunication Sector

Radioteknik
Standardiseringsorganer
Violet

Violet spektrum

Violet er en sekundær spektralfarve (hvilket lilla ikke er), men kan defineres som de lilla toner, som mest er blå (altså egentlig blå-lilla). I Newtons farvespektrum ligger det i bølgelængden mellem 424-397 nm (se farve). Violet er en blanding af blå og rød og har gul som komplementærfarve.

Forklaringen på denne mærkelige farve er, at mennesket er farveblinde overfor lys/farver med kortere bølgelængde end blå. Men både de tappe (de lysfølsomme mekanismer i øjet) som er følsomme overfor rødt; og de tappe, som er følsomme overfor blå, foruden de lysfølsomme tappe, kan mærke det lys, som er lidt mere blåt end blå. Det er sådan set en fejl ved øjet at mennesket ser det blå i regnbuen skifte over til den lidt rødlige violet farve.
Mange blå blomster indeholder en ægte violet farve, da bierne godt kan se den, men når man tager et foto, så bliver man overrasket over at de blå blomster er rosa.

Altså en skala som denne:

Symbolik 

De violette farver kan både være en blanding af rødt og blåt, og en ekstrem blå grænsende til ultraviolet, såsom Indigo. Disse farver forbindes med bod, anger og selvransagelse.

Den repræsenterer spiritualitet og er forbundet med offerblodet. Det er også nostalgiens og erindringernes farve, og kan symbolisere sublimering og resignation.

Det er formidlingsfarve mellem kærlighed og visdom.

I folkloren er det troskabens farve.

Violet er Kristus passionsfarve. Frelseren bærer en violet kappe. I den katolske liturgi står den for kongemagt og guddommelighed.

I kirken anvendes violet i bods- og fastetiden, anden og fjerde søndag i advent, nytårsaften, fra septuagesima til midfaste søndag, skærtorsdag, Store bededag.

Pineal-chakraets farve er indigo-violet, der repræsenterer indsigt og intuition, men også blafrende uro. Dette chakra (og dermed farven) sættes i forbindelse med clairvoyance.

Stjernetegnet skorpionens farve er violet.

Purpur, som er en variant, var kejsernes pragtkåbers farve.

Indigo er en violet-mørkeblå farve der udvindes af planten indigofera anil. Ordet indigo betyder 'farven fra Indien' og er fundet på mumiers klæder i Egypten og bruges stadigt i bukser.

Se også 
 Lilla

Referencer

Eksterne henvisninger 

Farver
Hermann Köhl

Hermann Köhl (15. april 1888 i Neu-Ulm, Bayern, Tyskland – 7. oktober 1938 i München) var en tysk pilot. 

Köhl var pilot under den første flyvning over Nordatlanten i øst-vestlig retning, som blev foretaget den 12. april 1928.

Eksterne henvisninger 

Personer fra Bayern
Taunus

Taunus er en skovrig skifer-bjergkæde i Hessen i Tyskland, hvor den berømte klippe Lorelei er beliggende. I området er der rester af den romerske fæstningslinje Limes som var grænsen mod de barbariske folkeslag.

Det højeste punkt er Großer Feldberg (878 m).

Bjerge i Taunus 
 Großer Feldberg (878 m), Hochtaunuskreis 
 Kleiner Feldberg (825 m), Hochtaunuskreis
 Altkönig (798 m), Hochtaunuskreis
 Weilsberg (701 m), Hochtaunuskreis
 Glaskopf (685 m), Hochtaunuskreis
 Pferdskopf (663 m), Hochtaunuskreis
 Kalte Herberge (619 m), Rheingau-Taunus
 Hohe Wurzel (618 m), Rheingau-Taunus
 Hohe Kanzel (592 m), Rheingau-Taunus
 Erbacher Kopf (580 m), Rheingau-Taunus
 Kuhbett (526 m), Hochtaunuskreis ved (Weilrod-)Hasselbach
 Steinkopf (518 m), Hochtaunuskreis

Henvisninger 

Bjerge i Tyskland
Bjergkæder i Tyskland
Mittelgebirge
Skaberaktapir

Skaberaktapir (Tapirus indicus), er den største af de fire tapirarter og den eneste, der lever i Asien. Dens videnskabelige navn er misvisende, da den ikke lever i Indien. Navnet refererer nok nærmere til Ostindien. Skaberaktapiren adskiller sig meget fra de andre tapirarter med sin karakteristiske sort-hvide tegning. Tegningen er med til at sløre skaberaktapirens størrelse, når den færdes i skoven, og fungerer dermed som camouflage. Skaberaktapiren vejer 225–300 kilogram.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Dyr fra Sydøstasien
Tapirer
Radio Data System

Radio Data System (RDS) er et system til at sende kort digital information i radiofoni. Den mest almindelige brug er visning af radiostationens navn i displayet på moderne radiomodtagere.

RDS-systemet gør det muligt for en bilradio at følge en radiokanal, når man kører til et område som dækkes af en anden sender. RDS kan også lade en radiostation klassificere de udsendte programmer, så lytteren kan lede efter et ønsket program og lade radioen finde det automatisk.

Andre anvendelsesområdet for RDS er eller har været DGPS og trafikinformation via Traffic Message Channel (TMC) samt personsøgning (MBS), som senere er blevet flyttet til egne frekvenser.

De fleste europæiske FM-sendere i dag, sender også digital information via RDS. I RDS-informationen findes bl.a. klokken og senderidentifikation.

Programtyper 
Følgende informationsfelter er normalt indeholdt i RDS-dataene:
 AF, alternative frekvenser.
 CT, Clock Time, Tid og dato.
 EON, Enhanched Other Networks.
 PS Program Service (stationens navn).
 PTY, programtype.
 REG, regionale links.
 RT, Radio Text, radiotekst.
 TA, TP, Travel Announcements
 TMC, Traffic Message Channel. Kræver en RDS-TMC dekoder.

Se også 
 Digital radio
 Reed-Solomon Identifier
 AM Signalling System

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Yahoo: rdsforum

Teknisk RDS-TMC 
 2.4 RDS-TMC Standards 
 (Bladr et lille stykke ned): ADS Announces World's Most Complete RDS/RBDS/MBS Decoder Chip (RDX-1187c) 
 RDS-TMC Decoder 
 RDS: "The Radio Data System", "The Broadcasters Guide to RDS" 
 RDS Features Serving as Tuning Aids

Teknisk 
 68hc11 based RDS decoder, Alternativ adresse 
 Carsten Groß: My RDS decoder and homemade computer
 (16F84 baseret) Hollies RDS decoder
 PI CODES DBASE
 FM MEDIA PLAZA
 European FM Handbook 2002-2003, The Directory of European FM Broadcasting! 
 
 RDS adresser

Digital radio
Teknologiske systemer
RDS

RDS eller rds har flere betydninger:
 Radio Data System - formidlet data via FM-radio
 Real-time data store
 Reliable Datagram Sockets - en computer datanetprotokol anvendt i Oracle RAC klustre
Klemens von Metternich

Klemens Wenzel Lothar, Fürst von Metternich-Winneburg-Beilstein (født 15. maj 1773, død 11. juni 1859 kendt som fyrst Metternich) var en østrigsk statsmand og udenrigsminister, der regnes for en af de vigtigste diplomater i sin tid.

Biografi 
Han blev født i Koblenz i Tyskland og studerede ved universiteterne i Strassburg og Mainz. I 1809 blev han østrigsk udenrigsminister i samarbejde med Napoleon, men fra 1813 blandt kejserens modstandere. Han var især kendt for sin rolle under Wienerkongressen 1814-1815. Her skulle fyrst Metternich og Europas kronede hoveder "rydde op" efter Napoleonskrigene. Han var hovedmand bag den  hellige alliance mellem de gamle monarkier: Østrig, Rusland, Preussen og Frankrig, som enedes om at genoprette den gamle magtbalance. 

Hver aften var der middag på Hofburg. Herudover arrangerede kongressens leder fyrst Metternich en lang række festligheder. Det hed sig "kongressen danser, men den marcherer ikke". Der var baller, banketter, koncerter, teaterforestillinger, jagtture og så videre især for repræsentanter for de mindre stater nu også Danmark. Det lykkedes Metternich at blokere de russiske planer om at annektere hele Polen og Preussens forsøg på at indlemme Sachsen. Det lykkedes ham også at danne en tysk samling under østrigsk ledelse. 

Efter kongressen spillede han en stor rolle i den europæiske stormagtspolitik til 1848. Metternich var imod liberalisme, nationalisme, demokrati og revolution og for konservatisme og enevælde. I Østrig blev han regnet for landets egentlige hersker. Til 1830 havde han indflydelse langt uden for Tysklands grænser, hvor han konsekvent bekæmpede alle tendenser til oprør, men efterhånden som de revolutionære tendenser og splittelsen mellem stormagterne tog til, svækkedes hans magt. Da den østrigske regering faldt ved revolutionen i 1848, flygtede han til England. I 1851 trak han sig tilbage til sit slot Johannisberg ved Rhinen. Han døde den 11. juni 1859.

Eksterne henvisninger 
 Axel Linvald: "Metternich" (Historisk Tidsskrift, 9. række, Bind 5; 1926)

Personer i Europas historie
Politikere fra Østrig
Udenrigsministre fra Østrig-Ungarn
Politikere fra Tyskland
Fyrster fra Østrig
Østrigere i 1700-tallet
Østrigere i 1800-tallet
Storkors af Dannebrog
Personer fra Koblenz
DRM

DRM har flere betydninger eller specialiseringer:

 Digital Radio Mondiale, DRM:
 DRM30, Digital radio designet til mellembølgebåndet, langbølgebåndet og kortbølgebåndet (frekvenser lavere end 30 MHz).
 DRM+, Digital radio designet til frekvenser højere end 30 MHz.
 Digital Rights Management (eller Digital Restrictions Management), Et rettighedsstyresystem
 Direct Rendering Manager, Et modul i Linux-kernen, som giver direkte adgang til grafikhardware. Se også DRI
International radiofoni

International radiofoni er radiofoni målrettet mod internationale lyttere. International radiofoni sendes via frekvensbåndene lang-, mellem- og kortbølge (150 kHz – 30 MHz).

Anvendte frekvensbånd 

Der er reserveret nogle bestemte frekvensbånd til international radiofoni. De ses til højre opgivet som bølgelængden eller som frekvensintervaller.

Andet 

For at kunne sammenligne radiostationers modtageforhold på en given radiomodtager, har nogle designet koder, som opsummerer dem. Der findes 2 forskellige systemer; SINPO / SINFO-koden er "stor" og den forsimplede SIO-kode.

I princippet kan O i SINPO-koden, beregnes ud fra SINP: (S+I+N+P)/4=O.

Fra starten har den internationale radiofoni været udsendt analogt, men med den digitale DRM standard må man forvente, at flere stationer vil overgå til digitalt kodede udsendelser.

Også internettets fremkomst og stadige udbredelse har betydet at brugen af international analog radiofoni er for nedadgående, sammenlignet med f.eks. under "Den Kolde Krig", hvor f.eks. Radio Moskva havde daglige udsendelser på dansk. 

Således har DR nedlagt sin 
kortbølgetjeneste (Radio Danmark), 
ligesom at Kalundborg Mellembølge-senders udsendelser er reduceret til ganske få daglige udsendelser.
Der eksperimenteres dog (2009) med digitale test-udsendelser via Kalundborg langbølge.

Eksterne henvisninger 
 Inwit Publishing, Inc. Shortwave Radio Listening Resources – Writing Reception Reports and Obtaining QSL Cards

Kodninger
Radioteknik
Iselingen

Iselingen er en hovedgård, der ligger i Vordingborg Landsogn, Baarse Herred, ved den nordlige bygrænse i Vordingborg. Grundlagt i 1774. Iselingens hovedbygning er opført i 1802

Reinhard Iselin var født i Schweiz. Han var i købmandslære i Køln og kom som 25-årig til København, hvor han fik ansættelse på handelsfirmaet M. Fabritius og J.F. Wevers kontor. På få år fik han arbejdet sig op til en selvstændig stilling og oprettede i 1749 handelshuset R. Iselin & Co.

I 1752 giftede Iselin sig med Anna Eliasbeth Fabritius de Tengnagel og fik i 1776 skødet på Vordingborg Slot og dets ladegård.

Han døde i 1781.

Iselingen Gods er på 420 hektar med Skovgaard og Kildevang

Ejere af Iselingen 

 (1774-1781) Reinhard Iselin
 (1781) Anna Elisabeth Fabritius de Tengnagel gift (1) Iselin (2) Classen
 (1781) Johan Frederik Classen
 (1781) Marie Margrethe Iselin gift Rantzau 
 (1781-1793) Christian Frederik Ernst Rantzau
 (1793-1803) Marie Margrethe Iselin gift Rantzau 
 (1803-1804) Jens Lind
 (1804) H.H.P. Reiersen
 (1804-1806) Peder Bech / Iver Qvistgaard / Hans Wassard / Just Michael Aagaard
 (1806-1819) Just Michael Aagaard
 (1819-1866) Holger Halling Aagaard
 (1866) Anna Mathea Holgersdatter Aagaard gift Hammerich
 (1866-1881) Martin Hammerich
 (1881-1912) Johannes Hammerich
 (1912-1918) Carl Moresco
 (1918-1923) Thomas Wessel
 (1923-1945) P. Lind
 (1945) Elly Lind gift Bille-Hansen
 (1945-1957) Ove Bille-Hansen
 (1957-1958) Elly Lind gift Bille-Hansen
 (1958-1997) Tove Ovesdatter Bille-Hansen gift Ahlefeldt-Laurvigen
 (1997-) Niels Otto Hansen

Ekstern henvisning 
 Iselingen Gods 

Herregårde i Vordingborg Kommune
Vilhelm Dahlerup
Etableret i 1774
Herregårde i Præstø Amt
Langbølgebåndet

Langbølgebåndet anvendes i Europa, Nordafrika og Asien på radiofrekvenser mellem 148,5 og 283,5 kHz (AM-bærebølge 153 og 279 kHz, 9kHz kanalbåndbredde) i alle 3 ITU-regioner til national radiofoni og international radiofoni.

Langbølge i Danmark 

Kalundborg langbølge: "Danmarks Radio – København-Kalundborg".

I året 1927 blev der for Statsradiofonien etableret en AM langbølgesender i den nye Kalundborg Radiofonistation på landtangen Gisseløre ved Kalundborg. Sendefrekvensen var 260 kHz med en nominel sendeeffekt på 7,5 kW.

Antennen bestod af to 105 m høje trebenede stålmaster forbundet med en enkelt antennetråd, og blev bygget af Nakskov Skibsværft.

I 1954 blev masterne forlænget til 118 m og forsynet med 23 m brede tværbomme, der bar otte toptråde til en såkaldt Alexanderson antenne.

Fra 15. november 1982 er sendeeffekten forøget til 300 kW og frekvensen ændret til 243 kHz.

Langbølgesenderen dækker foruden selve Danmark også det meste af Europa samt Nordsøen, Færøerne, Island og sydspidsen af Grønland. Frekvensen på 243 kHz er næsten uden forstyrrelser, da den nærmeste sender med ret til at sende på samme frekvens befinder sig over 2.500 km væk i Tyrkiet (Erzurum).

I henhold til en public service-kontrakt mellem Danmarks Radio (DR) og Kulturministeriet, som trådte i kraft ved årsskiftet 2007, er DR ikke længere forpligtet til at opretholde udsendelserne på langbølge. Derfor ophørte de analoge udsendelser på langbølge 243 kHz fra Kalundborg Radiofonistation 15. februar 2007 klokken 00:30, men senderen er fortsat i driftsklar stand og erstattede mellembølgesenderen i perioden 16.-31. oktober 2009.

Senest er tværbommene forkortet til kun to toptråde i april 2008. Det er sket for at levetidsforlænge masterne med henblik på digitale langbølgeudsendelser i DRM, idet langbølge i modsætning til mellembølge har konstant lang rækkevidde døgnet rundt.

De svage kalibreringssignaler i DRM under ombygningen af antennesystemet blev ifølge et diskussionsforum på hjemmesiden DRMRX registreret af lyttere så langt væk som Schweiz.

Siden 3. oktober 2008 har Kalundborg langbølge med enkelte afbrydelser udsendt pausesignal og identifikationsteksten "DR Kalundborg" i DRM, der kan modtages i hele Danmark med særlige digitalmodtagere eller med en pc tilsluttet en analog modtager.

Fra den 16. juni 2011 begyndte DR igen at sende analog AM på langbølge, stadig med frekvensen 243 kHz, men med en nyindkøbt digitalsender af typen Nautel NX50.

Kilder/referencer

Se også 
Radiostationen Grimeton
frekvensbånd, radiofoni, radiomodtager

Ekterne henvisninger 
 DR vil beholde 243 kHz
 DRMRX User Forum: DR Kalundborg on 243 kHz
 Dansksproget hjemmeside om modtagelse af DRM
 New transmitter towers for Denmark 243 kHz 
 William Hepburn's Radio & TV DX Information Centre
 Nu kommer der atter liv i langbølgen 

Radiospektrum
Mellembølgebåndet

Mellembølgebåndet er et frekvensbånd, som man på verdensplan i tre forskellige regioner er blevet enige om at kunne sende i – og som en radiomodtager til mellembølgebåndet kan modtage:
 ITU region 1, 3: fra 526,5 kHz til 1606,5 kHz (AM-bærebølge 531 og 1602 kHz, 9kHz kanalbåndbredde)
 ITU region 2: fra 525 kHz til 1705 kHz (AM-bærebølge 520 og 1700 kHz, 10kHz kanalbåndbredde)

Den legendariske Radio Luxembourg sendte på mellembølgebåndet på 1440 kHz.

Mellembølge i Danmark 

Der findes to radiostationer i Danmark, der sender på mellembølge: Det er Radio208, der sender på frekvensen 1440 kHz siden slutningen af 2019, og World Music Radio (WMR) der begyndte at sende på 927 kHz i begyndelsen af 2021. Begge stationer sender i det storkøbenhavnske område, men kan også høres på dele af Midt- og Sydsjælland.

Tidligere sendte DR over Kalundborg Radiofonistation indtil den 27. juni 2011 på mellembølge på frekvensen 1062 kHz.

Kilder/referencer

Se også 
Kalundborg Radiofonistation
radiomodtager, DRM

Eksterne henvisninger 
 High Quality resources for AM/MW, FM, LW, and TV DX'ers
 European Medium Wave Guide, Alternativ adresse 
 William Hepburn: TV & Radio DX Information Centre For Standard and Special Service Broadcast Stations 


Radiospektrum
Diktatur

Diktatur (fra , en diktators embede) er en statsform, hvor al magt er placeret hos én diktator eller en lille gruppe personer (oligarki er ved et mindre antal personer), som har uindskrænket magt.

Diktatur i Romerriget 

Oprindeligt anvendtes diktatur om en institution i det gamle Rom, hvor udvalgte embedsmænd i presserende situationer "demokratisk" kunne tildeles absolut magt til at forvalte statens anliggender, da et sådant "direkte" styre var mere effektivt end republikkens bureaukrati. Disse "diktaturer" var på forhånd tidsbegrænsede, og den valgte "diktator" blev efter sit diktatur gjort ansvarlig for at have forvaltet sin magt med omtanke og forstand. Denne demokratiske institution ophørte omkring det andet århundrede f.Kr., og senere diktatorer som Sulla og de romerske kejsere minder i langt højere grad om, hvad vi i dag forstår ved diktatur.

Diktatur i nyere tid 
I dag bruges ordet generelt negativt om et system med et centraliseret magtapparat, hvor lovgivende, dømmende og udøvende magt ikke er adskilt, og hvor en diktator kan udøve sin magt uden at skele til moralske og etiske konsekvenser. Vedkommende er sjældent demokratisk valgt men er ofte kommet til magten ved et statskup eller en revolution, og selv om det ofte forsikres, at diktaturet blot er indført midlertidigt for bedre at bekæmpe presserende problemer, så er tendensen, at diktatoren er særdeles utilbøjelig til at afgive magten.

Sådanne diktaturer overlever på grund af den frygt, folket nærer for styret. Ofte bruges væbnet magt, propaganda og fængsling af dissidenter som midler til at forhindre, at styrets legitimitet undergraves. Ofte ses systemer med kun ét parti – diktatorens eget. Der  kan afholdes skindemokratiske valg, der dog sjældent anerkendes af andre stater.

Se også 

 Militærdiktatur
 Enevælde

Eksterne henvisninger 

Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind VI; opslag: Diktator
Somos libres, seámoslo siempre

Somos libres, seámoslo siempre er den peruvianske nationalsang siden 1821. Den har tekst af José de la Torre Ugarte, og melodien er skrevet af Jose Bernardo Alcedo.

Peru
Nationalsange
Hertz

Frekvens måles i den afledte SI-enhed hertz (symbol Hz), der svarer til antallet af svingninger per sekund eller perioder per sekund, dvs. 1 Hz = 1 s-1 = 1/s.

Enheden hertz er opkaldt efter den tyske fysiker Heinrich Rudolf Hertz.

Historisk

Før 1923 blev frekvensen typisk ikke anvendt eller angivet for radiostationer, det skyldes at radiobølger i radiofoniens barndom, primært refererede til radiobølger ved deres bølgelængde i meter. Det er den historiske grund til at mange radiobånd stadig angives ved deres bølgelængdebånd. Eksempler; læs i: Kortbølgebånd og radioamatørbånd.

Mellem ca. 1923 til 1960 anbefales det at angive radiobølgers frekvens på dansk cyklusser per sekund - engelsk cycles per second forkortet til cps eller c/s; f.eks. forkortes kilocycles per second til kcps - og blev forkortet yderligere til kc - og Mc for megacycles [underforstået per second].

Fra 1960 angives frekvens i Hertz. Skal man stille ind på en radiostation, angives den ved sin bærebølges frekvens.

Se også 
 Becquerel
 Frekvens
 Toneinterval

Kilder/referencer

Afledte SI-enheder
Frekvensenheder
1799

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1799 (tal)

Begivenheder

Marts 

 29. marts - New York vedtager en lov, der gradvis skal stoppe slaveriet i delstaten

Juni 
22. juni De første basisenheder for meteren og kilogrammet bliver deponeret i Paris

September 
 27. september – Trykkefriheden i Danmark-Norge bliver indskrænket ved Trykkefrihedsforordningen af 1799, kritiske forfattere som P.A. Heiberg og Malthe Conrad Bruun landsforvises

November 
 9. november – Ved et statskup tager general Napoleon Bonaparte titlen som førstekonsul i Frankrig

December 

 10. december - som det første land indfører Frankrig meteren som enhed for længde

Født 
 21. maj - Mary Anning, britisk palæontolog, mm. (død 1847).
 Ernst Mensen, ultraløber, døbt Mons Monsen Oyri (1799 – 1843), født i Norge.

Dødsfald 
 14. december – George Washington, USA's første præsident.
 Johann Wilhelm Friedrich von Hager, skrev Danmarks første bog om skovdyrkning

Eksterne henvisninger 

99
Sveriges demografi

Folket: Svenskere (89,4 %), iranere (0,5 %), finner og samer.

Religion: Protestanter (89 %), katolske minoriteter (1,8 %), pinsebevægelse (1,1 %), andre (8,1 %)

Sprog: Svensk, finsk og samisk

Vital statistik siden 1900 
Data ifølge Statistiska Centralbyrån, som indsamler officielle statistikker for Sverige.

I 2020 blev 78.714 (69,6%) børn født af svenskfødte mødre, mens 34.363 (30.4%) blev født af udenlandsk fødte mødre. 
Fertilitetsraten var i 2020 1,60 for svenskfødte kvinder og 1,92 for udenlandsk fødte kvinder.

Noter

Referencer 

Demografi
Demografi efter land
1789

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1789 (tal)

Begivenheder

Januar 
7. januar – De første nationale valg i USA. George Washington vælges til præsident

Februar 

 4. februar - i USA vælges George Washington til sin første præsidentperiode

Marts 
 4. marts – USA's første kongres samles i Federal Hall og erklærer at den amerikanske forfatning træder i kraft. North Carolina ratificere dog først i november og Rhode Island som de sidste i maj året efter

April 
 28. april – Mytteriet på Bounty
 30. april – George Washington aflægger som den første præsident i USA præsidenteden til Robert R. Livingston

Maj 

 5. maj - Ludvig 16. af Frankrig tvinges af økonomiske årsager til at indkalde stænderforsamlingen, hvilket bliver anledningen til den franske revolution

Juni 
 14. juni - 19 overlevende fra mytteriet på Bounty, herunder kaptajn William Bligh, når land på Timor efter at have tilbragt 47 dage i en åben båd og tilbagelagt 6.710 km.
 17. juni - den franske revolution indledes med at den franske tredj­estand sprænger general­stændernes møde, og erklærer sig for Nationalforsamling
 20. juni - Franske revolution: Tredjestandsmedlemmer af den franske stænderforsamling aflægger en højtidelig ed om ikke at skilles, før Frankrig har fået en forfatning

Juli 
 12. juli - Ludvig 16. af Frankrig afskediger den populære finansminister Necker og baner derved vejen for den franske revolution
 14. juli – Stormen på Bastillen, Paris, Frankrig

August 
 4. august - ved et møde i den franske nationalforsamling vedtages at afskaffe alle adelsprivilegier. Herved kommer man et truende bondeoprør i forkøbet
 26. august – Erklæringen om menneskets og borgerens rettigheder vedtages af den franske nationalforsamling
 28. august – William Herschel opdager Saturn-månen Enceladus

September 
 17. september – William Herschel opdager Saturn-månen Mimas.
 25. september – forslag om 12 nye tilføjelser til USA's forfatning fremsættes i Kongressen, ti af dem ratificeres i 1791, hvilket skaber Bill of Rights
29. september - den amerikanske kongres træder for første gang sammen.

Oktober 
 3. oktober - George Washington proklamerer afholdelse af den første Thanksgiving Day
5. oktober – Kvindemarchen til Versailles.
 10. oktober – Joseph Ignace Guillotin foreslår den franske nationalforsamling, at indføre mere humane former for dødsstraf end f.eks. radbrækning, heriblandt brugen af guillotine

November 
 21. november – North Carolina bliver optaget som USA's 12. stat.
 26. november – Thanksgiving bliver en national helligdag i USA.

Født 
 15. oktober – William Christopher Zeise, dansk kemiker (død 1847).
 30. oktober – Louise Charlotte af Danmark, dansk prinsesse (død 1864).

Dødsfald 
 23. januar – Frances Brooke, engelsk forfatter og dramatiker (født 1724).

Eksterne henvisninger 

89
1849

Konge i Danmark: Frederik 7. 1848-1863

Se også 1849 (tal)

Begivenheder

Januar 
12. januar – der indføres almindelig værnepligt i Danmark – et par uger før Treårskrigen genoptages efter en vinterpause
22. januar - slaget ved Brøns
 23. januar – Elizabeth Blackwell blev tildelt sin MD af Medical Institute of Geneva, New York, og blev dermed USA's første kvindelige læge

Februar 
 8. februar – Den Danske Dyrlægeforening stiftes
 26. februar - den danske regering opsiger våbenstilstanden med Tyskland. Der havde været våbenstilstand siden august året før. Regeringens mål er at gennemføre Slesvigs udelte forbindelse med Danmark

April 

 10. april - Walter Hunt, USA, tager patent på sikkerhedsnålen
 13. april - Slaget ved Dybbøl på Sundeved under Treårskrigen
 14. april - i Budapest erklærer Landdagen Ungarn for en selvstændig republik, og Lajos Kossuth udråbes som præsident

Maj 
 25. maj – Danmarks Riges Grundlov vedtages af Den Grundlovgivende Rigsforsamling

Juni 
 5. juni – Danmarks Riges Grundlov underskrives af Frederik 7.

Juli 
 6. juli – Slaget ved Fredericia Mellem Danmark og Slesvig-holsten
 10. juli - i Berlin sluttes foreløbig fred mellem Danmark og Preussen. Indtil nu har krigen kostet den danske statskasse 85 mio kr.

August 
28. august - Østrig indtager Venedig

Oktober 
12. oktober - den engelske opfinder Charles Rowley patenterer sikkerhedsnålen - uvidende om, at der allerede tidligere samme år er udtaget et amerikansk patent på samme

December 

 4. december - første valg til folketinget afholdes efter grundlovens vedtagelse den 5. juni samme år. I alt 204.000 vælgere deltager, det er 14½% af befolkningen, dog kun selvstændige mænd over 30 år
24. december - den russiske forfatter Fjodor Dostojevskij sendes syg og epilepsiplaget, med fangetransport fra Sankt Petersborg til straffearbejde i Sibirien

Udateret 
 Herremænds revselsesret overfor gifte husmænd ophæves
 Krav om pas ved indenlandske rejser ophæves.

Født 
 14. januar – Laura Aller, dansk chefredatør (død 1917)
 22. januar – August Strindberg, svensk forfatter (død 1912)
 18. februar – Alexander Kielland, norsk forfatter (død 1906)
3. maj - Jacob A. Riis, dansk-amerikansk journalist, social reformator, fotograf og foredragsholder (død 1914)
 11. november – Martin Nyrop, dansk arkitekt (død 1921)

Dødsfald 
 11. maj – Otto Nicolai, tysk komponist 38 år.
 6. juli – Olaf Rye, dansk general (født 1791).
 7. oktober – Edgar Allan Poe, amerikansk digter (født 1809).
 17. oktober – Frédéric Chopin, polsk komponist og pianist 39 år.

Litteratur 
 Kalevala – 2. udvidede udgave af den oprindelige udgave fra 1835 af det finske nationalepos, indsamlet af Elias Lönnrot.

Eksterne henvisninger 

49
1881

Konge i Danmark: Christian 9. 1863-1906 

Se også 1881 (tal)

Begivenheder

Marts 
2. marts – Zar Alexander 2. af Rusland dræbes ved bombeattentat.
 12. marts – Frankrig okkuperer Tunesien
 26. marts - Fyrstedømmet Rumænien udråbes til kongerige, og Karl 1. krones til konge i Bukarest

April 
 5. april – Storbritannien anerkender den Sydafrikanske Republik
 18. april - Naturhistorisk Museum i London åbnes

Maj 

 12. maj - Tunis bliver fransk protektorat

Juli 
 2. juli – James A. Garfield, nytiltrådt amerikansk præsident, bliver offer for attentat begået af Charles J. Guiteau

September 
19. september - USA's 20. præsident James A. Garfield dør af sine skudsår

Oktober 
11. oktober - Rullefilm til kameraer bliver patenteret af D.H. Houston fra Cambria i Wisconsin, USA
 17. oktober – Christen Berg stifter Dagbladet Holstebro-Struer
26. oktober - Skudduellen ved O.K. Corral: Den mest berømte skudduel i ”Det Vilde Vesten” i USA finder sted, da Earp-brødrene Wyatt, Morgan og Virgil sammen med John ”Doc” Holliday sætter en stopper for Clanton-banden.
 27. oktober - Tyskland afholder parlamentsvalg

Født 
 15. februar – Holger Tornøe, dansk arkitekt og stifter af FDF (død 1967).
 26. februar – Janus Djurhuus, færøsk digter (død 1948).
 12. marts – Kemal Atatürk, tyrkisk reformator og landets første præsident (død 1938).
 25. marts – Béla Bartók, ungarsk komponist, musiketnolog og pianist (død 1945).
 29. april  - Mozart Lindberg, københavnsk kriminel (død 1975).
 11. september – Asta Nielsen, dansk stumfilmstjerne (død 1972).
 15. september – Ettore Arco Isidoro Bugatti, italiensk bildesigner, grundlægger af Bugatti (død 1947)
18. oktober - Pelham Grenville Wodehouse. engelsk forfatter (død 1975)
 25. oktober – Pablo Picasso, spansk kunstmaler (død 1973).
 29. oktober - Alma Johansson, svensk missionær (død 1974).
 11. november – Julius Hartmann, dansk fysiker (død 1951).
 28. november – Stefan Zweig, østrigsk forfatter. Han dør i landflygtighed i 1942.
 8. december – Anna Henriques-Nielsen, dansk skuespiller (død 1962).
 8. december – Gerda Ploug Sarp, dansk maler og tegner (død 1968).

Dødsfald 
 5. januar – Dobbeltmorderen Rasmus Mørke henrettes på Klejtrup Hede (1½ mil fra Hobro)
 9. februar – Fjodor Mikhajlovitj Dostojevskij, russisk forfatter. 59 år.
 28. marts – Modest Mussorgskij, russisk komponist.
 28. maj – Harald Brix, dansk socialistleder og redaktør.
14. juli - Billy the Kid, berømt og berygtet forbryder (født 1859)
 19. september – James A. Garfield, amerikansk præsident (født 1831)

Videnskab 
 Louis Pasteur opdager en vaccine for miltbrand
 6. august – fødes Alexander Fleming (d. 1955)
 Natural History Museum åbner i the Waterhouse building i London.

Eksterne henvisninger 

81
1629

Konge i Danmark: Christian 4. 1588-1648 

Se også 1629 (tal)

Begivenheder 
 Februar — kongemøde mellem Christian 4. og Gustav 2. Adolf i Ulfsbäck præstegård.
 10. marts - Karl 1. opløser Parlamentet; det træder først sammen igen 11 år senere 
 12. marts – den danske deltagelse i Trediveårskrigen afsluttes med en fredsaftale der indgås i Lübeck 
16. september - der indgås Våbenstilstandsaftale i Altmark mellem Sverige og Den polsk-litauiske realunion

Født 
 12. januar - Georg Simon Winter von Adlersflügel, tysk ritmester, hestelæge og forfatter (død 1701).
 Niels Juel - dansk søofficer (død 1697).

Dødsfald

Referencer

Eksterne henvisninger 

29
1783

Konge i Danmark: Christian 7. 1766-1808 

Se også 1783 (tal)

Begivenheder

Februar 
3. februar – Spanien anerkender USA's uafhængighed
4. februar - i den amerikanske uafhængighedskrig erklæres ophør af fjendtlighederne mellem britiske og nordamerikanske styrker. Den 3. september samme år underskrives fredsaftalen i Versailles

Marts 
 12. marts – I en overdådighedsforordning får bondestanden forbud mod at drikke kaffe

Juni 
4, juni - Brødrene Montgolfier demonstrerer offentligt deres montgolfière  (varmluftsballon)
8. juni - en femtedel af Islands befolkning omkommer ved et vulkanudbrud på vulkanen Lakis. Det er det voldsomste vulkanudbrud på Island i historisk tid

August 

 3. august - et voldsomt udbrud af vulkanen Asama i Japan koster 35.000 mennesker livet

September 
3. september - fjendtlighederne mellem britiske og nordamerikanske styrker er ophørt og der underskrives fredsaftale i Versailles
17. september - ved Versailles opsender brødrene Montgolfier den første bemandede varmluftsballon. Det sker i overværelse af Ludvig 16. og Marie Antoinette. I ballonen er også et får, en and og en hane

Oktober 
15. oktober - Brødrene Montgolfiers varmluftsballon flyver første gang med mennesker ombord

November 
 21. november Pilâtre de Rozier og Markis d'Arlandes flyver som de første i en "Montgolfière" (ballon) hen over Paris
25. november - britiske tropper forlader New York City ved afslutningen af den amerikanske uafhængighedskrig, deres sidste militære stilling i det, der nu er USA

Udateret 
 Økonomisk krise i Danmark efter afslutningen af den amerikanske frihedskrig.

Født 
 2. januar – Christoffer Wilhelm Eckersberg, maler. Død 1853.
 8. september – N.F.S. Grundtvig: Dansk forfatter, filosof, historiker, præst og politiker.

Dødsfald 

 18. september – Leonhard Euler, schweizisk matematiker og fysiker (f. 15. april 1707).
 29. oktober – Jean le Rond d'Alembert, fransk matematiker, fysiker og filosof (f. 16. november 1717).
 1. november – Carl von Linné den Yngre, svensk botaniker (f. 20. januar 1747).
 16. december – Johann Adolph Hasse, tysk operakomponist (f. 25. februar 1699).

Eksterne henvisninger 

83
Årstal

Et årstal er et nummer der bruges til at angive et bestemt år fra 1. januar til og med 31. december.

I Wikipedia er der beskrevet begivenheder fra mange år, se årti, århundreder og historie.

Man kan søge direkte på årstallet. Dog skal årstal før vor tidsregning efterfølges af "f.Kr." f.eks. 112 f.Kr..

Se også
Anno

Tid
Græsk (flertydig)

Græsk kan have flere betydninger

 Græsk (sprog), et sprog.
 Græsk, noget der stammer fra eller tilhører Grækenland.
 Græsk, en betegnelse for analsex.

Se også 
 Græsk-katolsk, en anden betegnelse for den græsk-ortodokse kirke, samt et udtryk med betydningen "jeg er ligeglad".