alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Inge Dahl-Sørensen

Inge Fahlmann Dahl-Sørensen (født 29. juni 1947 i Virum) er en dansk politiker som har repræsenteret Venstre i Folketinget fra 1988 til 2005.

Biografiske oplysninger 
Hun er datter af vicetoldinspektør Kristian Fahlmann Andersen og husmoder Frida Fahlmann Andersen.

Uddannelse 
 Folkeskolen, Halsskovskolen i Korsør, 1954-63
 Handelsmedhjælpereksamen 1965.

Arbejdsliv 
 Advokatsekretær 1963-69
 Kontorassistent i Handelsbanken 1969-70
 Hjemmearbejdende husmoder 1971-88

Politiske hverv 
 Medlem af skolenævnet ved Kværkeby Skole 1978-87
 Medlem af skolenævnet ved Vigersted Skole 1986-87
 Medlem af skolekommissionen i Ringsted Kommune 1982-86
 Medlem af bestyrelsen for Venstre i Ringsted http://ringsted.venstre.org  1980-87
 Fra 1998 medlem af Søllerød Kommunalbestyrelse

Opstillet 
 Til Folketinget for Venstre i Bispeeng- og Bispebjergkredsene fra 1988.

Hæder 
 Ridder af Dannebrog

Ekstern kilde/henvisning 
 CV på Folketinget.dk Dato: 11. juni 2003

Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Personer fra Virum
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Venstre
Personer i Kraks Blå Bog
Riddere af Dannebrog
Per Dalgaard Christiansen

Per Dalgaard Christiansen (født 17. februar 1944 i Aarhus) er en dansk politiker som har repræsenteret Dansk Folkeparti i Folketinget fra 2001 til 2005 og igen fra 19. juni 2009.

Biografi fra Folketingets hjemmeside 
Dalgaard Christiansen, Per, iltmontør, 8550 Ryomgaard.

Dansk Folkeparti – Medlem af Folketinget for Århus Amtskreds fra 20. november 2001 til 8. februar 2005.

Født 17. febr. 1944 i Aarhus, søn af Gunnar Dalgaard Christiansen og Viola Addin Christiansen.

Folkeskolen, 8. kl., Herning Højskole. Pladesmed 1964. Teknisk forberedelseseksamen, Aarhus Teknikum 2 1/2 år, 1972. Edb-kurser IBM og Digital 1980. Datanom 1983, Århus Købmandsskole 1988.

Teknisk assistent, Thrige Titan, Odense 1973-78, implementeringskonsulent, DataInform Århus 1978-80, Systemplanlægger, Bang & Olufsen, Struer 1980-83. Systemchef, Scandia Randers 1983-86. Selvstændig edb-softwareudvikler, Århus 1986-91. Netværksadministrator, Falcks Redningskorps, Aarhus 1991-97. Iltmontør, Falck Medico Århus 1997-2001.

Lokalformand for Dansk Folkeparti i Ebeltoft, Midtdjurs og Rougsø kommuner fra marts 1998. Amtsformand i Århus Amt fra april 2000. Byrådsmedlem i Midtdjurs Kommune fra 2002. Politisk valgt i VUC-centerrådet på Djursland fra april 1998.
Valgt til Midtdjurs Kommunalbestyrelse 2. november 2001. Medl. af økonomiudvalget og voksenudvalget.
Valgt til Syddjurs Kommunalbestyrelse 15. november 2005.
Medlem af Familie- og Institutionsudvalget.
Partiets kandidat i Silkeborg fra 17. Aug. 1999. Kandidat i Hammelkredsen fra ultimo 2005.

Medlem af KL repræsentantskab fra maj 2006.
Medlem af midlertidig bestyrelse for VUC Djursland.
Personlig sup. for Aase D. Madsen i dansk/grønlandsk Fællesråd vedr. Mineralske Råstoffer i Grønland.
Medlem af Krogerup Højskoles repræsentantskab.

Kilde 
 , Dato: 11. juni 2003

Personer fra Aarhus
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Dansk Folkeparti
Tidligere folketingsmedlemmer fra Dansk Folkeparti
Medlemmer af Rigsretten

Tildelt Ridderkorset af Dannebrogordenen den 24. september 2018.
Freddy Dam

Freddy Dam (født 27. maj 1948 i Randers) er tidligere folketingsmedlem for Venstre i perioden 2001-2005.

Uddannelse og karriere 
Han tog folkeskolen på Viby, Vejlby og Aaby Skoler fra 1955-65. Han blev nysproglig student fra Århus Statsgymnasium 1968, hvorefter han læste jura på Aarhus Universitet og fik en kandidatgrad i 1974.

Herefter blev han advokatfuldmægtig hos advokat Chr. Krag, Århus, fra 1974-77, hvor han fik sin advokatbestalling. Senere i 1978 fik han møderet for landsret og i 1983 møderet for Højesteret.

Han var ansat som advokat hos advokat Chr. Krag, Århus, 1977-78 og blev herefter selvstændig praktiserende advokat (Advokatfirmaet Freddy Dam) fra april 1978. Efter optagelse af partner/e pr. 1. januar 1988 blev han seniorpartner i Advokatfirmaet Dam & Fintel. Han var også seniorpartner i advokatfirmaet Dam Isaksen Nomanni, Viby J., i perioden 1. april-20. november 2001. Desuden associeret partner i samme firma fra november 2001 og formand for enkelte selskabsbestyrelser. I dag er Freddy Dam beskæftiget som chefjurist i rådgivningsvirksomheden LMO, og advokat i Pro|lex Advokaterne. Han har desuden siden 2004 været udpeget som retsmedlem i Landsskatteretten og siden 2010 været udpeget af Advokatsamfundet som censor ved retssagsprøver under advokateksamen.

Han har været medlem af forældreråd, skolebestyrelse og foreningsbestyrelser, af InterContinental Consultants, en global forening af advokater og statsautoriserede revisorer, 1990-95 og præsident for Aarhus Sydvestre Rotary Klub 1998-99.

Hans politiske karriere blev intensiveret, da han fra juni 1999 blev Venstres kandidat til Folketinget i Århus 4. kreds.

Eksterne henvisninger 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 11. juni 2003

Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Personer fra Randers
Mikkel Dencker

Mikkel Sjøberg Dencker (født 20. november 1975) er en dansk politiker som har repræsenteret Dansk Folkeparti i Folketinget fra 2001. Han blev ikke genvalgt ved folketingsvalget 2019.

Biografi fra Folketingets hjemmeside 

Dansk Folkeparti – Medlem af Folketinget for Københavns Amtskreds fra 20. nov. 2001.

Han er tidligere gift med det Mette Hjermind Dencker, der også er medlem af Folketinget for Dansk Folkeparti.

Født den 20. nov. 1975 på Frederiksberg, søn af speditør Peter Dencker og pædagog Ilse Sjøberg Dencker.

Præstemoseskolen 1982-92. Matematisk student fra Rødovre Gymnasium 1995. 1-årig HH Vestegnens Handelsskole 1995-96. Uafsluttede studier i henholdsvis økonomi 1996-2000 på KU og HA på Vestsjællands Handelshøjskolecenter 2000-2001.

Studentermedhjælp på Dansk Folkepartis Sekretariat 2000-2001 og serviceassistent på Q8-servicestation siden maj 2001.

Medlem af kommunalbestyrelsen i Hvidovre Kommune fra 1998. Formand for Dansk Folkeparti i Hvidovre 1997-2001, kasserer siden 2001. Amtsformand for Dansk Folkepartis Ungdom i Københavns Amt i 2001.

Partiets kandidat i Gladsaxekredsen fra august 2000 til februar 2004. Februar 2004 til maj 2007 i Amagerkredsen og siden maj 2007 i Rødovrekredsen.

Hæder 
1. maj 2012 blev han Ridder af Dannebrog.

Kilde 
 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk dato: 11. juni 2003
 Gammelt portrætfoto

Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Dansk Folkeparti
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Personer fra Frederiksberg
Politikere fra Danmark med dobbeltmandat
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Dansk Folkeparti
Riddere af Dannebrog
Jørn Dohrmann

Jørn Dohrmann (født 9. januar 1969 i Kolding) er en dansk politiker, som repræsenterede Dansk Folkeparti i Folketinget 2001-2014. I 2014 blev han valgt til Europa-Parlamentet og udtrådte i den forbindelse af Folketinget pr. 21. juni 2014.

Karriere 
Dohrmann er søn af landmand Olav Dohrmann og medhjælpende hustru Birthe Dohrmann. 

Han afsluttede folkeskolen i 1985 og uddannede sig som mekaniker hos Frede Christensen Haderslev A/S 1985-1988 og tog en supplerende uddannelse som automatikmekaniker hos GKN Wheels Nagbøl A/S 1994-1998.

Rejsemontør for MAN lastbiler i Schweiz og Tyskland samt freelancemontør i Australien 1989-94.

Han var kasserer i DFU Vejle Amt og medlem af bestyrelsen for DF's lokalforening i Kolding til 2001. Medlem af bestyrelsen for DF i Vejle Amt. Han var partiets kandidat i Juelsmindekredsen 1999-2000 og i Koldingkredsen fra 2000. Han blev folketingsmedlem for Dansk Folkeparti for Vejle Amtskreds fra 20. november 2001.

Hæder 
27. april 2012 blev han Ridder af Dannebrog.

Eksterne henvisninger 
 
 Gammelt portrætfoto

Tidligere folketingsmedlemmer fra Dansk Folkeparti
Personer fra Kolding
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Politikere fra Danmark med dobbeltmandat
Riddere af Dannebrog
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 2014-2019
Charlotte Dyremose

Charlotte Baunbæk Dyremose (født 9. oktober 1977) er en dansk politiker, som har repræsenteret Det Konservative Folkeparti i Folketinget fra 20. november 2001 til 15. september 2011 og fra 1. januar 2014 til 18. juni 2015. Hun indtrådte i stedet for Benedikte Kiær, som forlod Folketinget for at blive borgmester i Helsingør Kommune.

Dyremose er datter af tidligere MF, arbejds- og finansminister Henning Dyremose (K) og praktiserende læge Elly B. Dyremose. Hun blev gift den 14. juli 2001 med Jacob Wimpffen Bræstrup og er bosat i Lyngby-Taarbæk Kommune.

Hun har grunduddannelser fra Virum Skole 1984-91, Holte Grundskole og Gymnasium 1991-93 og Virum Gymnasium 1993-96. 
Hun studerede til Bachelor i Statskundskab ved Københavns Universitet 1997-2000 og er cand.scient.pol. derfra. 

Dyremose har haft flere studenterjob bl.a. praktik hos Den Konservative Informations- og Pressetjeneste på Christiansborg 2000-2001 og har været dansk ambassadør/dansk formand for SRHA, Scandinavian Reining Horse Association fra 1999.

Dyremose var partiets kandidat i Hellerupkredsen fra februar 2001 og stillede i 2007 op i Lyngbykredsen.

Henvisning 
 
 Gammelt portrætfoto

Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Politologer fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Inge-Lene Ebdrup

Inge-Lene Ebdrup, (født 7. september 1975 i Aalborg) er
tidligere folketingsmedlem, valgt for Venstre men senere tilsluttet Ny Alliance.

Inge-Lene Ebdrup er datter af landmand Henning Ebdrup og medhjælpende hustru Britta Krabsen Ebdrup).
Hun gik i Gravlev skole 1982-1989, Bavnebakkeskolen 1989-1991, Støvring Gymnasium 1991-1994 og Aalborg Universitet 1994-1997. 
Hun forsatte på Aalborg Handelsskole og har arbejdet som ejendomsmægler hos Nybolig, Løgstør 1999–2003, Ejendomsmæglerfirmaet Thorkild Kristensen, Blokhus og Nybolig Palle Ørtoft, Aalborg, fra 2006.

Ebdrup var medlem af Støvring Kommunalbestyrelse og Nordjyllands Amtsråd 1998-2002 og 2. viceborgmester i Støvring Kommune 2002–2004.
Hun var folketingskandidat for Venstre i Aalborg Nord-kredsen fra 1998 og medlem af Folketinget for Nordjyllands Amtskreds fra 20. november 2001.

Den 11. august 2007 meldte Inge-Lene Ebdrup sig ud af Venstre, og meldte sig ind i Ny Alliance. Hun udtrykte utilfredshed med Venstres tætte bånd til Dansk Folkeparti, og især "Dansk Folkepartis vanvittige menneskesyn".
Hun blev ikke genvalgt ved Folketingsvalget 2007.

Henvisninger 

Folketingsmedlemmer fra Ny Alliance
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Amtsrådsmedlemmer fra Venstre
Personer fra Aalborg
Ejendomsmæglere fra Danmark
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Venstre
Tove Fergo

Tove Fergo (født 24. september 1946, i København, død 4. oktober 2015) var dansk præst samt politiker for Venstre og på den baggrund kirkeminister 2001-2005.

Hun var folketingsmedlem for Venstre, valgt i Københavns Amtskreds fra 21. september 1994 til 8. februar 2005. Hun var kirkeminister i regeringen Anders Fogh Rasmussen I fra 27. november 2001 til 18. februar 2005.

Tove Fergo gik på Jagtvejens Skole på Nørrebro, blev student fra Københavns Studenterkursus 1965 og cand.theol. fra Københavns Universitet 1972. Hun var sognepræst ved Simon Peters Kirke på Amager fra 1973.

Hun var Venstres kandidat i Rådhuskredsen 1988-90 og i Gentofte- og Hellerupkredsene fra 1990, og 1990-1998 medlem af Københavns Borgerrepræsentation.

Tove Fergo er begravet på Sundby Kirkegård.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 11. juni 2003
 

Kirkeministre fra Danmark
Danske ministre fra Venstre
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Præster fra Danmark
Personer fra Nørrebro
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Regeringen Anders Fogh Rasmussen I
Poul Fischer

Poul Juhl Fischer (født 29. december 1948 i Vissenbjerg) er en dansk politiker, der var medlem af Folketinget for Dansk Folkeparti i Fyns Amtskreds fra 20. november 2001 til 8. februar 2005.

Biografi fra Folketingets hjemmeside 
Søn af gårdejer Carl Fischer og husmoder Petra Fischer.

Gadsbølle Skole 1956-63, Vissenbjerg Realskole 1963-65, Odense Katedralskole 1965-68. HH – Tietgenskolen 1970-71 og HA, Odense Universitet 1971-74.

Direktør i personligt ejet entreprenørselskab.

Formand for Aarup Erhvervsråd 1985-88. Medlem af bestyrelsen i Totalbanken fra 1990, formand fra 1992. Medlem af kommunalbestyrelsen i Aarup Kommune 1990-94 og fra 1998.

Partiets kandidat i Otterupkredsen fra foråret 2000.

Kilder:
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 11. juni 2003

Tidligere folketingsmedlemmer fra Dansk Folkeparti
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Dansk Folkeparti
Aage Frandsen

Aage Frandsen (født 12. december 1941) er en dansk politiker som repræsenterede Socialistisk Folkeparti i Folketinget i flere perioder, senest fra 1994 til 2005. Tilknyttet politisk arbejde i Aarhus det meste af tiden fra 1967-1994. I dag sidder han i Dansk Ungdoms Fællesråds Valgretskommission, samt bestyrelsesformand ved Frijsenborg Efterskole.

Perioder som medlem af Folketinget 

Aage Frandsen var medlem af Folketinget for Socialistisk Folkeparti i følgende perioder:

Midlertidigt medlem for Århus Amtskreds 
 6. oktober – 31. oktober 1977
 28. februar – 12. marts 1979
 3. november – 30. november 1992
 2. februar – 29. marts, 1. april – 28. april og 15. juni – 26. juni 1993
 14. april – 2. maj 1994

Medlem for Århus Amtskreds 
 21. september 1971 – 9. januar 1975
 8. september 1987 – 12. december 1990
 21. september 1994 – 8. februar 2005

Biografiske oplysninger 
Aage Frandsen blev født 12. december 1941 i Hvirring som søn af gårdejer Alfred Frandsen og gårdejer Klara Frandsen.

Folkeskole 1949-56. Efterskole Bjerre Herreds Ungdomsskole 1956-57. Præliminæreksamen 1961 og studentereksamen 1963 fra Rønde Kursus. Cand.mag. fra Aarhus Universitet (samfundsfag/historie) 1971.

Arbejde ved landbruget 1956-59. Gymnasielærer ved Aarhus Katedralskole 1971. Undervisningsassistent ved Aarhus Universitet 1973-75. Adjunkt 1975-79 og studielektor siden 1979 ved Århus Akademi.

Formand for elevforeningen på Rønde Kursus 1962-63. Medlem af Studenterrådet på Aarhus Universitet 1967-70. Medlem af bestyrelsen for SF Århus 1969-72 og 1975-77, formand 1971-72 og 1975-77. Medlem af bestyrelsen for Frijsenborg Ungdomsskole fra 1991, næstformand 1994-1999 og formand fra 1999.

Formand for bestyrelsen for Socialistisk Dagblad 1974-79. Medlem af SF's hovedbestyrelse og forretningsudvalg 1972-2006. Næstformand for SF 1982-88. Formand for SF's programudvalg 1978-80 og 1988-91. Næstformand for folketingsgruppen 1996-2001. Formand for folketingsgruppen fra 2001.

Medlem af Folketingets præsidium 2004-05.

Han var SF's folketingskandidat i Aarhus Øst 1971, i Aarhus Vest 1973-77, i Randerskredsen 1987-90 og i Aarhus Øst 1991-2005.

Kilder 
 CV på Folketinget.dk

Tidligere folketingsmedlemmer fra SF
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Personer i Kraks Blå Bog
Personer fra Aarhus
Lærere fra Danmark
Medlemmer af DRs bestyrelse (tidligere Radiorådet)
Medlemmer af Rigsretten
Snøvs

Når en sæk er bundet til foroven, er det løse stykke over sækkebåndet en snøvs. Går snoren op, er sækken 'gået fra snøvsen'. Udtrykket bruges kun i overført betydning (se idiom) om en person, der mister besindelsen i f.eks. raseri eller sorg.

Se også 
 Snøvsen – en figur skabt af Benny Andersen
 Snøvsen (film)
 Snøvsen Ta'r Springet
 Smølferne – blev oprindelig kaldt Snøvserne på dansk

Ord og vendinger
Ferie

Ferie er en periode uden arbejde eller skolegang, hvor man kan rekreere sig eller blot slappe af.
Normalt er en "ferie" flere fridage, og en weekend er normalt ikke en ferie. Bliver weekenden kombineret med  søgnehelligdage er det  juleferie, påskeferie, pinseferie, storebededagsferie og Kristi Himmelfartsferie. 

I Danmark er lønmodtagerenes ferie forlænget fra tre dage uden løn i 1920 til fem ugers ferie med løn efter ferieloven. De fleste lønmodtagere har desuden fem feriefridage, som er aftalt i deres overenskomst eller på tilsvarende måde; feriefridage ikke er omfattet af ferieloven. Se udviklingen inden for CO-industri overenskomst – CO-industri

Ferieloven 
I Danmark er ferie for lønmodtagere på arbejdsmarkedet reguleret af Ferieloven.
Den opererer med begreberne optjeningsår og ferieår. 
Optjeningsåret følger kalenderåret og er den periode i en ansættelse, hvor der opnås ret til feriedage, og hvor der evt. indbetales penge til ferien. 
Ferieåret følger ikke kalenderåret, men går fra 1. maj til 30. april, og det er der, man kan få udbetalt pengene, som er opsparet i optjeningsåret. 
De feriedage man optjener i 20x5 (optjeningsåret), afholdes i ferieåret 1. maj 20x6 til 30. april 20x7.

Almindelige ferier i Danmark 
I Danmark er der en række tidspunkter på året, hvor der almindeligvis afholdes ferie, og ofte holder skoler, institutioner og lign. lukket i disse perioder. Det drejer sig især om:
 Vinterferie (typisk i uge 7 eller 8)
 Påskeferie
 Storebededagsferie
 Kristihimmelfartsferie
 Pinseferie
 Sommerferie (industriferie, typisk uge 29, 30 og 31)
 Efterårsferie (typisk uge 42)
 Juleferie (fra et par dage før jul til efter nytår)

Se også 

 bilferie
 camping
 charterferie
 cykelferie
 spejderlejr
 Sejlerferie
 skoleferie
 storbyferie
 sommerhusferie
 ølejr
 feriecenter
 sommerhusudlejning

Eksterne henvisninger 
 FerieKonto

Ferieaftaler 
 Aftale om ferie for personal ansat i Hovedstadens Sygehusfællesskab 2002  – eksempel på ferieaftale.
Ølejr

En Ø-lejr eller Ølejr er en kollektiv ferieform, som traditionelt foregår på mindre øer i Danmark, men efterhånden foregår en del ølejre også på fastlandet eller større øer.

Faciliteterne er primitive, og man bor i telte tæt på naturen. Sovetelte findes på lejren, men deltagerne skal selv medbringe madras eller underlag. Traditionelt soves der i store fælles telte, men på nogle af lejrene kan medbringes eget mindre telt.

På en ølejr mødes mennesker i alle aldre og fra alle samfundsgrupper. Madlavning sker fælles, ligesom indkøb, oprydning og hvad der ellers skal gøres sker i fællesskab på frivillig basis. En ølejr er en mere kollektiv form for camping eller en mere anarkistisk og voksen form for spejderlejr. På de fleste ølejre er der en igangsætter til at vejlede deltagere der har lyst til at give sig i kast med nogle af lejrens tilbud. Der vil typisk være en af lejrdeltagerne, der er regnskabsfører og holder rede på lejrens økonomi, men der er ingen leder. Det er alles fælles ansvar at få lejren til at fungere.

Ølejrbevægelsen arrangerer 9 forskellige ølejre, fordelt rundt om i landet. De 9 ølejre har forskellige emner hver uge, som man kan læse mere om på hjemmesiden.

Historie 

Ølejre opstod i forbindelse med det europæiske naturfredningsår 1970, hvor især 15-20 årige unge mødtes på 4 lejre, hvor man arbejdede med håndværksmæssige opgaver under lønnet vejledning (bl.a. fra spejderbevægelsen) – og med en vis form for fællesskab. Man arbejdede f.eks. med at restaurere gamle vindmøller, naturpleje og arkæologi.

I 1971 blev Ølejrbevægelsen stiftet og fra 1971-1973 blev der ydet statsstøtte. Siden 1974 har Ølejrbevægelsen været kørt, som en selvstændig forening uden statsstøtte.

I 1971 blev også den meget omtalte kvindeølejr: Femø ølejr startet .

Ølejre arrangeret af Ølejrbevægelsen (1971- ) 

 Drejø ølejr (c.1974- ) på Drejø – Krop, sind og ånd i pagt med naturen (Yoga, selvudvikling).
 Røsnæs ølejr ved Kalundborg – Børn og voksne hygger sig.
 Skarø ølejr(siden 1974) på Skarø – Dus med de lokale.
 Vejlø ølejr Siden 1971 Vejlø – Legeø – i, på og ved vandet.
 Græsrodsgården ølejr på Græsrodsgården ved Holbæk – En ølejr med fast tag.
 Omø ølejr (siden 1983) på Omø – Solskinsøen i Storebælt 
 Hjerk ølejr nord for Skive – Hygge, humle og håndværk.
 Samsø ølejr på det nordlige Samsø – Familielejr for børn og voksne.
 Lyø ølejr på Lyø. Musik for alle. Alverdens folkemusik, rytmisk, spillemandsmusik

Nu nedlagte ølejre arrangeret af Ølejrbevægelsen 

 Ærø ølejr( -c.1990) på Ærø. 
 Fur ølejr( -c.1987) på Fur. 
 Agersø ølejr( -c.1993)på Agersø. 
 Avernakø 
 Nekselø

Andre ølejre 

 Femølejren (1971- ) – Den meget omtalte kvindeølejr.
 Furlejren – Teltlejr for folkemusikelskende spillemænd og -kvinder 
 Anholtlejren (1982-2002) – Spirituel ølejr (er nu lukket)

Eksterne links 

 Ølejrbevægelsens hjemmeside
Ølejrbevægelsen

Ølejrbevægelsen er et non-profit-foretagende, som arrangerer ølejre. Bevægelsen er udsprunget af 1960'ernes alternativbevægelser, hvor frivillighed, lav pris og politisk holdning gik hånd i hånd. Dette præger ølejrbevægelsen endnu i dag.

Ølejrbevægelsen arrangerer ni forskellige ølejre, fordelt rundt omkring i landet. De ni ølejre har normalt forskellige emner hver uge. Alle deltagere i sommerens lejre, bliver automatisk medlem af Ølejrbevægelsen et år frem. En gruppe fra hver ølejr planlægger og afholder sommerens uger. Denne gruppe kaldes en øgruppe. Øgrupperne bliver sammensat hvert år i september, og alle medlemmer af Ølejrbevægelsen kan melde sig til at deltage i dette arbejde. Alt arbejde udføres af frivillige.

Ølejrbevægelsen styres af et repræsentantskab, som mødes hvert år i november. I løbet af året styres arbejdet via et koordinationsudvalg.

Ekstern henvisning 
 Ølejrbevægelsens hjemmeside

Foreninger fra Danmark
Den gående malle

Den gående malle (Clarias batrachus) kan blive op til 60 cm. Den lever i Sri Lanka, Indien, Burma, Bangladesh, Thailand, Malaysia, Singapore, Indonesien, Filippinerne. Den kan gå længere strækninger over fugtig land.

Den er undsluppet fra farme i Florida og kan derfor findes i det meste af Florida og er af og til til fare for trafikken.

Kilder/referencer

Se også 
 Afrikansk elektrisk malle (Malapterurus electricus), Europæisk malle, Plotosus anguillaris.

Eksterne henvisninger 

 Species summary for Clarias batrachus 

Maller
1877

Konge i Danmark: Christian 9. 1863-1906 

Se også 1877 (tal)

Begivenheder

Januar 
 1. januar - Englands dronning Victoria udråbes til kejserinde af Indien
7. januar – Ugebladet Familie Journal udkommer for første gang.
 10. januar - Tyskland afholder parlamentsvalg

Marts 

 23. marts - Socialistlederen Louis Pio rejser til USA efter trusler fra politiet og bestikkelse fra danske arbejdsgivere og firmaer

April 

 12. april - Storbritannien annekterer Transvaal
 24. april - Rusland erklærer krig mod det Osmanniske Rige, hvilket indleder den seneste russisk-tyrkiske krig

August 
 12. august – Asaph Hall opdager Mars-månen Deimos
 12. august - den engelske opdagelsesrejsende Henry Morton Stanley når frem til mundingen af Congofloden
 18. august – Asaph Hall opdager Mars-månen Phobos

Oktober 

 10. oktober - Oberstløjtnant George Armstrong Custer får en militær begravelse

November 

 21. november - Thomas Edison bekendtgør, at han har opfundet fonografen, der kan optage lyde
29. november - Thomas Edison demonstrerer sin fonograf for første gang

December 
 6. december – Thomas Edison demonstrerer den første fonografoptagelse, idet han reciterer 'Mary Had a Little Lamb.'

Født 
 26. januar – Kees van Dongen, hollandsk billedkunstner (død 1968)
 13. juni – Erik Scavenius, dansk politiker (død 1962)
 13. juni – Charles Coburn, amerikansk skuespiller (død 1961)
 2. juli – Hermann Hesse, tyskfødt schweizisk forfatter (død 1962)
 2. december – Tyge Jesper Rothe, dansk minister og erhvervsmand (død 1970)

Dødsfald 
13. september - Alexandre Herculano,  portugisisk digter og historiker (født 1810)

Sport 

 9. juli - den første udgave af tennisturneringen Wimbledon Championships afholdes

Musik 
 30. december – Johannes Brahms' 2. symfoni uropføres med stor succes i Wien under ledelse af Hans Richter.

Eksterne henvisninger 

77
1893

Året 1893 startede på en søndag.

Konge i Danmark: Christian 9. 1863-1906

Se også 1893 (tal)

Begivenheder

Januar 

 1. januar - Japan går over til den gregorianske kalender

Marts 

 10. marts - Elfenbenskysten bliver en fransk koloni
 29. marts - Mellemeuropæisk tid indføres ved lov i Danmark

Juni 

 13. juni - den første golfturnering for kvinder finder sted ved Royal Lytham i England; vinderen blev lady Margaret Scott

Juli 

 9. juli - den amerikanske hjertelæge Daniel Hale Williams gennemfører den første succesfulde hjertekirugi. Det sker uden bedøvelse

September 
4. september - Beatrix Potter introducerer de elskede figurer fra Peter Kanin i et illustreret eventyr til sin guvernantes 5 år gamle søn, Noel Moore
 19. september – Som de første i verden får kvinderne i New Zealand stemmeret

Oktober 
6. oktober - det norske ekspeditionsskib FRAM afsejler fra Oslo

November 
6. november - Den danske Statstelefon oprettes

Udateret 

 Ferdinand Blum beskriver brugen af formaldehyd som et fiksativ for histologi.
 Isaak Blum beskriver brugen af formaldehyd som et generelt konserveringsmiddel for biologiske præparater.
 Edvard Munch offentliggør sit berømte maleri Skriget.

Født 
 12. januar – Hermann Göring – tysk topnazist. (Henrettet 1946).
 26. januar – Christian Arhoff, dansk skuespiller. (Død 1973).
 14. februar - Kay Fisker, dansk arkitekt. (Død 1965).
 21. februar - Andrés Segovia, spansk guitarist (død 1987).
 4. marts - Anne Marie Telmanyi, dansk kunstmaler (død 1983).
 21. marts - Emil Bønnelycke, dansk forfatter og digter (død 1953).
 3. april – Leslie Howard, skuespiller (Ashley Wilkes i Borte med Blæsten) (død 1943).
 3. april – Gustav Pedersen, dansk politiker (død 1975).
 20. april – Joan Miró, spansk kunstner (død 1983).
 30. april – Joachim von Ribbentrop, tysk politiker og udenrigsminister (død 1946).
 26. maj – Vilhelm Lundstrøm, dansk maler (død 1950).
 12. juni – Helga Frier, dansk skuespiller. (Død 1972). 
 24. juli – C.Th. Sørensen, dansk havearkitekt. (Død 1979). 
 28. juli – Rued Langgaard, dansk komponist og organist. (Død 1952)
 4. august – Tom Kristensen, dansk forfatter. (Død 1974).
 9. august – Frans Blom, dansk arkæolog og opdagelsesrejsende (død 1963).
 17. august – Mae West, amerikansk skuespiller (død 1980).
 21. august – Lili Boulanger, fransk komponist. (Død 1918).
 16. september - Alexander Korda, ungarsk-engelsk instruktør, producer og manuskriptforfatter (død 1956).
 26. december – Mao Tse-tung, kinesisk kommunistleder og grundlægger af det kinesiske kommunistparti, fødes som søn af en bonde i provinsen Hunan. (Død 1976).

Dødsfald 
 17. januar – Rutherford B. Hayes – USA's 19. præsident 1877-1881 (70 år) 
 6. november – Pjotr Iljitj Tjajkovskij, russisk komponist. 53 år.

Musik 
 16. oktober – Uropførelse af Tjajkovskijs 6. symfoni Pathétique i St. Petersborg under ledelse af komponisten selv.
 16. december – Uropførelse af Antonín Dvořáks 9. symfoni i Carnegie Hall, New York.

Litteratur 
 3. april - J.L. Ussing - Græsk og Romersk Metrik

Eksterne henvisninger 

93
Georg Mohr

Jørgen Mohr (latiniseret som Georg(ius) Mohr) (1640 i København – 1697 i Kieslingswalde nær Görlitz i Tyskland) var en dansk matematiker. Han foretog rejser til Nederlandene, Frankrig og England. 

Hans eneste originale bidrag til matematikken var, at han beviste den sætning, at enhver geometrisk konstruktion, som kan udføres med passer og lineal, også kan udføres med passer alene. Han offentliggjorde sit bevis i bogen Euclides Danicus, Amsterdam 1672.

Denne bog blev imidlertid totalt overset i 250 år, og æren for opdagelsen gik til italieneren Lorenzo Mascheroni, som uafhængigt af Mohr beviste sætningen i 1797.

Først i 1928 blev sagen opklaret, idet en ung matematikstuderende fandt et eksemplar af bogen hos en københavnsk antikvarboghandler. Han viste den til professor Johannes Hjelmslev, som straks indså fundets betydning. Bogen blev samme år genudgivet i faksimile med en indledning af Hjelmslev.

Mohrs prioritet er nu internationalt anerkendt, og man taler om "Mohr–Mascheronis sætning".

Man ser undertiden den påstand, at Mohrs bog var ukendt, indtil et eksemplar dukkede op i 1928. Dette er urigtigt: Bogen er registreret bl.a. i Bibliotheca danica og i Niels Nielsen, Matematiken i Danmark 1528–1800 (1912). Men ingen havde gjort sig den ulejlighed at studere dens indhold.

Georg Mohr har lagt navn til Georg Mohr-Konkurrencen, som er en årlig matematikkonkurrence for gymnasieelever i Danmark.

Henvisning 
 MathWorld Mascheroni Construction
 Georg Mohr-Konkurrencen

Matematikere fra Danmark
Personer fra København
Danskere i 1600-tallet
Gregory Peck

Gregory Peck (født 5. april 1916, død 12. juni 2003) var en amerikansk skuespiller, der nåede at medvirke i mere end 60 film. Han blev en af Hollywoods helt store stjerner. Han blev nomineret fem gange til en oscar og modtog den en enkelt gang.

Han blev født som Eldred Gregory Peck i La Jolla, Californien. Gregory Peck gik fra han fyldte 10. år i skole på en romersk-katolsk militærskole i Los Angeles. Efter sin eksamen gik han på University of California, San Diego. Han forlod studiet efter et år og havde i en kort periode et job som chauffør for et oliefirma. I 1936 startede han på Berkeley, hvor han blev rekrutteret af skolens teater og han deltog i fem opsætninger.

Efter sin universitetseksamen i 1939 fjernede Peck "Eldred" fra sit navn og tog til New York for at studere hos the Neighborhood Playhouse. Det var en fattig tid og han måtte ofte overnatte i Central Park. I 1942 fik han sin Broadway debut med en hovedrolle i Emlyn Williams Morning Star. Peck fik en lang række roller under krigen, da han blev fritaget for krigstjeneste på grund af en rygskade han fik i gymnasiet.

Gregory Peck debuterede i 1944 i filmen Days of Glory. Hans talent og gode udseende gjorde, at han blev foretrukket i helteroller, hvor han spillede alt fra bibelske figurer til romantiske hovedroller. En af hans mest kendte roller er i Prinsessen holder fridag fra 1953, hvor han dannede par med Audrey Hepburn.

Gregory Peck var også en samfundskritisk skuespiller og han blev anklaget for antiamerikansk virksomhed under McCarthy.

I 1989 modtog han en udmærkelse fra det amerikanske filminstitut for sin lange karriere. Gregory Peck trak sig tilbage fra sin aktive filmkarriere i starten af 1990'erne. Han døde den 12. juni 2003 i Los Angeles med sin kone Veronique ved sin side.

Filmografi 
 Days of Glory (1944)
 Keys of the Kingdom (1944). Oscarnomineret.
 The Yearling (1946). Oscarnomieret.
 Gentleman's Agreement (1947). Oscarnomineret.
 Twelve O'Clock High (1949). Oscarnomineret.
 Prinsessen holder fridag (1953; originaltitel Roman Holiday)
 Moby Dick (1956)
 Navarones Kanoner (1961; originaltitel The Guns Of Navarone)
 Dræb ikke en sangfugl (1962; originaltitel To Kill a Mockingbird). Oscar.
 Cape Fear (1962)
 The Stalking Moon (1968; Dansk titel Det Blodige Spor)
 The Omen (1976)
 MacArthur (1977)
 The Boys from Brazil (1978)
 Amazing Grace and Chuck (1987)
 Old Gringo (1989) 
 Cape Fear (1991)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 

Skuespillere fra Californien
Personer fra San Diego
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Oscar for bedste mandlige hovedrolle
Hollywood Walk of Fame
Modtagere af Presidential Medal of Freedom
Ærescesar
1449

Konge i Danmark: Christian 1. 1448-1481

Se også 1449 (tal)

Begivenheder

Født 
 1. januar – Lorenzo de' Medici, florentinsk statsmand (død 1492).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

49
1520

Konge i Danmark: Christian 2. 1513-1523

Se også 1520 (tal)

Begivenheder

Januar 
19. januar – Den danske konge slår den svenske general Sten Sture den yngre i slaget ved Bogesund

November 
 1. november – Portugiseren Ferdinand Magellan passerer som den første europæer syd om Sydamerika; passagen bliver opkaldt efter ham : Magellanstrædet
 4. november – Christian 2. krones som konge af Sverige, efter at danske jurister med støtte af den danske hær har overbevist svenskerne om den kongelige danske arveret.
 7.-10. november – Det Stockholmske Blodbad
28. november - den portugisiske sømand Ferdinand Magellan når til Stillehavet gennem det stræde, der senere får navn efter ham

December 
 10. december - på torvet i Wittenberg brænder Martin Luther den pavelige bulle, som forkynder hans udstødelse af den katolske kirke
 10. december - ordre fra Christian 2 til Søren Norby om et togt til Grønland til genoptagelse af kontakten.

Født 
 1. januar – Peder Oxe, rigshofmester (død 1575).
 Juan Rodríguez Cabrillo, portugisisk opdagelsesrejsende (død 1543).
 Prinsesse Dorothea af Danmark

Dødsfald 
 6. april – Raphael, italiensk maler (født 1483).
 30. juni – Den niende og sidste hersker af aztekernes rige i Mexico, Montezuma dør i spansk fangenskab.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 

20
1735

Konge i Danmark: Christian 6. 1730-1746 

Se også 1735 (tal)

Begivenheder 
 For at sikre høje priser på dansk korn indførtes et forbud mod kornimport; Det gik især ud over Norge, der var ret afhængige af importeret korn
 10. juni - Christian 6. udsteder en fundats for Vemmetofte adelige jomfrukloster på baggrund af prinsesse Sophie Hedevigs testamente
22. september - som den første engelske premierminister flytter Robert Walpole ind i 10 Downing Street, 5 minutters gang fra parlamentet

Født 
 1. januar – Paul Revere, sølvsmed og medunderskriver af den den amerikanske uafhængighedserklæring (død 1818).
 28. august - Andreas Peter Bernstorff, greve og Danmarks udenrigsminister i to perioder; 1773-80 og 1784 til sin død i 1797.
 30. oktober – John Adams, USAs 2. præsident 1797-1801 (død 1826).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

35
1847

Konge i Danmark: Christian 8. 1839-1848

Se også 1847 (tal)

Begivenheder

Januar 
 30. januar - byen Yerba Buena i Californien omdøbes til San Francisco

Marts 

 9. marts - Amerikanske styrker invaderer Mexico nær Santa Cruz

Juni 
 26. juni – jernbanen mellem København og Roskilde – kongerigets første – indvies. Det danske monarkis første jernbane var oprettet i 1844 mellem Kiel og Altona

September 
 17. september – Sølvgades Skole i København indvies. Skolen er den ældste, fungerende folkeskole i Danmark

Oktober 
 20. oktober - Franskmanden I.D. Beauvais far åbner charcuteri-forretning i København. Han tillægges æren for at være den første, der sælger leverpostej

November 
 10. november – Carlsberg grundlægges og lancerer sit første bajerske øl.

Født 
 1. januar – Rodolfo Amadeo Lanciani, italiensk arkæolog (død 1929).
 19. januar – Olaus Fjørtoft, norsk bondesøn, forfatter, journalist og politiker (død 1878).
 11. februar – Thomas Edison, amerikansk opfinder (død 1931).
 3. marts – Alexander Graham Bell, skotskfødt opfinder, den første til at opnå patent på telefonen i USA (død 1922).
 7. april – J.P. Jacobsen, dansk forfatter (død 1885).
 20. juni – Gina Krog, norsk politiker og kvindesagsaktivist (død 1916).
 3. september – James Hannington, engelsk missions biskop i Afrika. (død 1885).
 2. oktober – Paul von Hindenburg, tysk generalfeltmarskal og politiker, præsident fra 1925 (død 1934).
 21. oktober – Edvard Brandes, dansk politiker, kritiker og forfatter (død 1931).
 1. november – Walter Holbrook Gaskell, engelsk fysiolog (død 1914).
 26. november – Marie Sophie Frederikke Dagmar, senere Dronning Dagmar (død 1928).
 10. december – Adolph Woermann, tysk forretningsmand og politiker (død 1911).

Dødsfald 
 9. marts – Mary Anning, britisk palæontolog, mm. (født 1799).
 4. november – Felix Mendelssohn Bartholdy, tysk komponist og dirigent (født 1809).
 12. november – William Christopher Zeise, dansk kemiker (født 1789).

Litteratur 
 Kogebog for småpiger – Anne Marie Mangor (Madam Mangor)
 Skyggen – Eventyr af H.C. Andersen

Referencer

Eksterne henvisninger 

47
1559

Konge i Danmark: Christian 3. 1534-1559 og Frederik 2. 1559-1588

Se også 1559 (tal)

Begivenheder 
 De fransk-italienske krige afsluttes med traktaten i Cateau-Cambrésis.
 Frederik II bestiger den danske trone. 
 Johan Rantzau angriber på den nye konges ordre bonderepublikken Ditmarsken for at hævne det danske nederlag i 1500.
 15. januar – Elizabeth 1. af England krones i London
 24. marts - får København særlige handelsprivilegier
I juni bryder det hidtil voldsomste købstadsoprør ud i Stubbekøbing, borgmesteren, råder og byfogeden bliver afsat af borgerne i byen og der bliver valgt nye, kongen anerkender ikke handlingerne og bagmændene henrettes.
20. august - Frederik 2. krones i Vor Frue Kirke i København af Biskop Niels Palladius fra Skåne Stift.

Født

Dødsfald 
 1. januar: Christian III dør på Koldinghus.
 25. januar: Den afsatte Christian II dør på Kalundborg Slot

Litteratur

Eksterne henvisninger 

59
1689

Konge i Danmark: Christian 5. 1670-1699

Se også 1689 (tal)

Begivenheder

Februar 
 13. februar - Kroningen af Vilhelm 3. af England (der også var statholder i Nederlandene), markerede afslutningen af borgerkrigen i England, og Rettighedsloven eller Bill of Rights, der begrænsede kongens magt, markerede Parlamentets sejr. Hans dronning Maria 2. var medregent

April 

 11. april - Vilhelm 3. af England og Mary 2. Stuart krones i London som regenter af Skotland

 19. april - Sophie Amalienborg brænder under en operaforestilling i anledning af kongens fødselsdag, og 170 mennesker, en stor del af byens højeste borgerskab, mistede livet. På grunden bygges senere Amalienborg

Juni 
 20. juni Altona-forliget indgås, og Danmark tvinges til at afstå den hertugelige del af Slesvig. Danmark var raget uklar med flere lande efter et angreb på Hamburg, og det var dem, der havde forlangt en afgørelse

Juli 
23. juli - Slaget om Killicrankie: De skotske Jakobitter ledet af Viscount Dundee slår de kongelige styrker ledet af General MacKay

Oktober 
 11. oktober Peter den Store bliver tsar i Rusland

Født 
 18. januar – Montesquieu, fransk forfatter (død 1755).

Dødsfald 
 19. april – Kristina af Sverige (født 1626).

Eksterne henvisninger 

89
1585

Konge i Danmark: Frederik 2. 1559-1588

Se også 1585 (tal)

Begivenheder

Født 
 12. februar – Caspar Bartholin den Ældre, dansk teolog og læge (død 1629).
 4. april - Caspar de Robles statholder i Frisland og Groningen (født 1527). 
 5. august – Jesper Rasmussen Brochmand, dansk professor og biskop (død 1652).
 9. september – Richelieu, fransk kardinal og statsmand (død 1642).
 4. oktober – Anna af Tyrol, tysk-romersk kejserinde (død 1618).
 8. oktober – Heinrich Schütz, tysk komponist (død 1672).

Dødsfald 
 30. august – Andrea Gabrieli, italiensk komponist (født 1533).

Eksterne henvisninger 

85
1642

Konge i Danmark: Christian 4. 1588-1648 

Se også 1642 (tal)

Begivenheder

Udateret 
 Opførelsen af Rundetårn i København afsluttes; Det blev påbegyndt i 1637.
 Borgerkrig mellem konge og parlament i England – varer til 1647
 Franskmanden Paul Maisonneuve grundlægger Montréal i Canada

Januar 

 4. januar - Engelske borgerkrig: Karl 1. af England angriber parlamentet

Maj 

 3. maj - Heinrich Schütz ansættes som kapelmester ved Christian IVs hof

November 
 24. november – den nederlandske søfarer Abel Tasman opdager Van Diemens Land, som senere omdøbes til Tasmanien

December 

 13. december - den hollandske opdagelsesrejsende Abel Tasman opdager New Zealand

Født 
 25. december Isaac Newton

Dødsfald 
 8. januar – Galileo Galilei
 4. december – Richelieu, kardinal og fransk statsmand.

Eksterne henvisninger 

42
Brændselscelle

En brændselscelle er en transducer, der laver elektricitet ved en kemisk reaktion af f.eks. brint, metan eller metanol med ilt. Den kemiske reaktionsmetode i brændselsceller gør at den teoretiske og i mange tilfælde også praktiske virkningsgrad af omsætning fra kemisk energi til elektrisk energi er væsentligt højere end kraftvarmemaskiner.

Brændselsceller kan have en virkningsgrad på 40-70% – og højere hvis den termiske energi også benyttes.

I den kemisk simpleste brændselscelle omsættes brint og luftens ilt til elektrisk energi, termisk energi (normalt spildenergi) med vanddamp som biprodukt. Hvis stoffer med carbon tilføres brændselscellen, dannes også carbondioxid.

Brint føres ind i cellen, og tiltrækkes af den positive anode. Anoden har katalytiske egenskaber, dvs. at den kan spalte brint (H2) til positivt ladede hydrogenioner (H+) og elektroner. På den anden side af anoden er den negative katode og imellem dem en ionledende væske, en såkaldt elektrolyt.

Elektrolytten kan kun lede ioner. Ved anoden spaltes brinten altså til positive hydrogenioner, der hver har afgivet en elektron. Elektronen kan ikke bevæge sig gennem elektrolytten, men ledes derimod igennem en ekstern elektrisk belastning til den positive 
katode. 

Elektronen har én negativ elementarladning på ca. -1,602 x 10−19 coulomb. 
Denne ladning kan på elektronens vej til katoden udnyttes som energi, f.eks. til at få lys i en glødelampe eller bare elektrisk strøm 
i al almindelighed, til fx en elektrisk motor eller andre elektriske apparater.

På katodesiden pumpes dioxygen/ilt (O2) ind i brændselscellen. Disse spaltes også og de modtager elektroner fra anoden via den eksterne elektriske belastning og bliver til negative oxygenioner (O2-). De spaltede positive hydrogenioner på anodesiden tiltrækkes af de negative oxygenioner og ledes igennem elektrolytten. På katodesiden går hydrogen og oxygen sammen og danner vand (H2O).

For alle typer brændselsceller er brintreaktionen den samme, men hertil kan som sagt påregnes en mængde CO2 ved anvendelse af carbonhydrider.

Brændselsceller produceres i Danmark i Hobro af NEL og Ballard.

Kilder/referencer

Se også 

 Distribueret elproduktion
 Energi

Eksterne henvisninger 
 DR.dk: Brændselscelle
 SOFC: BBC News, 16 June, 2000: Fuel cells get even cooler
 23.07.2004, innovations-report.com: ’Cool’ fuel cells could revolutionize Earth’s energy resources Citat: "...Putting this into perspective, the size equivalent of four sugar cubes would produce 80 watts – more than enough to operate a laptop computer, eliminating clunky batteries and giving you hours more juice in your laptop. By the same token, approximately two cans’ worth of soda would produce more than five kilowatts, enough to power a typical household..."
 PhysicsWorld: Fuel cells
Maler

En maler er en person, der maler enten håndværksmæssigt eller kunstnerisk. Sidstnævnte kaldes kunstmaler.

Håndværksmalere arbejder inden for malerfaget, der igen opdeles i mange snævre specialer som bygningsmaler, dekorationsmaler, porcelænsmaler med en glidende overgang til industrimalere som autolakerer og skibsmaler.

En bygningsmaler behandler og maler murværk, træværk og metalflader. Ud over materialevalg og maleteknik har bygningsmaleren viden om farver, former og stil. Nogle bygningsmalere kan desuden imitere marmor og træsorter: marmorere og ådre. 

I Danmark findes fagorganisationen Danske Malermestre.

Se også 

 Kunstmaler
 Malerkunst

Pyntning
Håndværk
Stillingsbetegnelser
Arianisme

Arianismen er opkaldt efter præsten Arius (256 i Alexandria i Egypten, død 336). Hans tilhængere kaldtes arianere. Arianerne hævdede, at Sønnen var skabt af Faderen og derfor hverken lige med Ham, evig eller guddommelig af væsen. Arianismen blev fordømt af det økumeniske koncil i Nikæa (325), men det varede længe før den forsvandt. En central spiller i kampen mod arianismen var den alexandrinske biskop Athanasius, der fastholdt, at Sønnen, Kristus, var en del af Guds væsen og dermed ikke skabt.

Se også 
 Trinitarisme – Antitrinitarisme – Den arianske strid
 Unitarisme

Referencer

Eksterne henvisninger 

Kristen teologi
Oldkirken
Skismer i kristendommen
Luigi Galvani

Luigi Aloisio Galvani (; 9. september 1737 – 4. december 1798) var italiensk læge og fysiker, som fastslog eksistensen af bioelektriske kræfter i levende væv. Ved at at sætte svag strømforbindelse mellem et frølår og et metal gik der nervøse trækninger gennem frølåret. Han adskilte dog aldrig begreberne elektricitet og biologi, og det var hans kollega Alessandro Volta, der arbejdede videre på Galvanis opdagelse og udviklede voltasøjlen, en tidlig forløber for vore dages elektriske batteri. 

Galvani har lagt navn til galvanisk kontakt, galvanisk element, galvanometeret, galvanisering og galvanisk tæring.

Opvækst 
Først tænkte han på at blive mekaniker (ingeniør). Senere ville han i stedet søge kirken , men hans forældre ønskede, at han skulle have en medicinsk uddannelse. Galvani gik på Bolognas medicinskole og blev doktor som sin far. Ved Bolognas universitet blev han i 1762 udnævnt til offentlig lektor i anatomi, og snart vandt han omdømme som en dygtig, men ikke specielt veltalende lærer. Han fremsatte sin teori om dyreelektricitet i sit skrift De viribus electricitatis in motu musculari commentarius offentligtgjort i det syvende bind af erindringerne fra Institute of Sciences at Bologna i 1791. I 1764 giftede han sig med Lucia Galleazzi, datteren af en professor på Bolognas universitet. I 1772 blev Galvani præsident på universitetet.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 

Opfindere fra Italien
Fysikere fra Italien
Biofysikere
Horatio Kitchener

Lord Horatio Herbert Kitchener (24. juni 1850 – 5. juni 1916) var engelsk general. Han gjorde tjeneste i Palæstina (1874-1878), Cypern (1878-1882), Sudan (1883-1885) og den anden boerkrig (1902-1909). Ved 1. verdenskrigs udbrud blev han udnævnt til krigsminister. Han døde i 1916, da hans krydser ramte en tysk mine.

Personer fra England
Generaler fra Storbritannien
Jarler fra Det Forenede Kongerige
Fred Hoyle

Sir Fred Hoyle (24. juni 1915 – 20. august 2001) var engelsk astronom og tilhænger af teorien om, at universet stadig udvider sig samtidig med, at der dannes nyt stof i samme forhold, den såkaldte Steady State-teori. Indirekte var han med til at "opfinde" termen Big Bang under et radiointerview i BBC 28. marts 1949, hvori han kritiserede teorien bag Big Bang.

Kontroverser 
Kritik var kendetegnende for Fred Hoyle, og han blev involveret i flere kontroverser, dels på grund af sine holdninger som ofte stred imod gældende konsensus, men også på grund af direkte udtalelser, som for eksempel da han lækkede til en avis at han mente at nobelprisen til Antony Hewish i virkeligheden skulle have gået til eller inkluderet Jocelyn Bell, som var den der faktisk opdagede pulsarer, som var baggrunden for prisuddelingen, medens Hewish blot var hendes overordnede. Fred Hoyles kollega og medarbejder, William Alfred Fowler, fik i 1983 nobelprisen for kernereaktioner og dannelsen af grundstoffer i rummet. Der var en generel undren blandt astronomer over at Fred Hoyle ikke var inkluderet, da han havde været pioner på dette felt. Fowler understregede selv offentlig efter at have fået prisen, at Hoyle var grundlæggeren af kernesyntese. Spekulationerne gik på at Fred Hoyle blev udeladt dels på grund af udtalelserne om Hewish, og dels fordi han så ofte havde forsvaret ideer, der viste sig at være uholdbare.

Forfatterskab 
Fred Hoyle var en ihærdig og flittig science Fiction forfatter, og har udgivet en lang række romaner hvor af nogle er oversat til dansk. Det drejer sig om "The Black Cloud", som på dansk hedder "Den sorte tåge", samt "A for Andromeda", som på dansk hedder "Budskabet fra Andromeda". I alt udgav Fred Hoyle ca. 42 bøger, hvoraf 23 var astronomisk fagbøger og 19 var science fiction noveller.

Noter 

Personer fra England
Astronomer fra Storbritannien
Alumni fra University of Cambridge
Modtagere af Royal Medal