Движение за права и свободи

Движението за права и свободи (ДПС) е центристка политическа партия в България, ползваща се с подкрепата главно на етническите турци и други малцинства в България, определяща се като либерална партия и член на Либералния интернационал.

История

Образуване 

Движението за права и свободи е учредено на 4 януари 1990 г. и според Искра Баева създаването му, както и на основаната няколко дни по-късно ОКЗНИ, е пряка последица от взетото на 29 декември от ЦК на БКП решение да се върнат имената на българските мюсюлмани. За председател на партията е избран Ахмед Доган, а за първи организационен секретар Йенал Бекир.

По-късно става известно, че Ахмед Доган, както и други водещи фигури на ДПС са бивши активни агенти на Държавна сигурност,  която е пряко отговорна за провеждане на т.нар. Възродителен процес.

Една част от членовете на ДПС преди свалянето на Тодор Живков са активни в Независимото дружество за защита правата на човека. Те обаче се дистанцират от Независимото дружество, след като за негов председател е избран Румен Воденичаров (също активен агент на ДС), който от своя страна не се застъпва за техните права. Разочаровани от Румен Воденичаров, мюсюлманите се насочват към ДПС и така лишават дружеството от основната му членска маса.

Конституционност 
След приемането на новата Конституция на Република България през 1991 г. възниква спор около казуса доколко съществуването на партията не противоречи на Глава Първа, чл. 11, ал. 4 от Конституцията, който гласи: „Не могат да се образуват политически партии на етническа, расова или верска основа, както и партии, които си поставят за цел насилствено завземане на държавната власт.“  На 8 октомври 1991 г. група от 93 депутати от Великото народно събрание завеждат дело в Конституционния съд на Република България по този въпрос. На 21 април 1992 г. Конституционният съд излиза с решение, което отхвърля искането ДПС да бъде призната за противоконституционна.

Отстраняване на Лютви Местан (2015) 
На 24 ноември 2015 г. Турция сваля над Сирия руски военен самолет, участващ в сирийската гражданска война. Председателят на ДПС Лютви Местан чете декларация в Народното събрание, с която защитава това действие. На 17 декември, на коледна сбирка на ДПС, бившият лидер и настоящ почетен председател на ДПС Ахмед Доган критикува това действие на Местан, обвинявайки го в конфронтация с Русия чийто „възход е необратим процес“, както и резултатите на ДПС на местните избори.  Впоследствие Местан обявява, че на 22 декември 2015 г. е получил ултиматум от депутата Делян Пеевски да подаде оставка, а когато отказал, охраната му от Националната служба за сигурност била свалена. Вследствие Местан търси и получава закрила в резиденцията на посланика на Турция в България Сюлейман Гьокче.

На 24 декември Централният съвет на ДПС заседава в София в отсъствието на председателя Лютви Местан и е взето решение да бъде изключен от парламентарната група на ДПС в Народното събрание, да му бъде отнето председателството на ЦС на ДПС, а също и да бъде изключен от партията. Управлението е предадено на Председателски съвет (Четин Казак, Мустафа Карадайъ и Рушен Риза) до IX национална конференция на ДПС.  Още петима депутати от ДПС последват Местан и стават независими депутати. 

На 24 април 2016 г. на IX национална конференция на ДПС за председател на партията е избран Мустафа Карадайъ.

Председатели на ДПС 
 Ахмед Доган (4 януари 1990 – 19 януари 2013)
 Лютви Местан (19 януари 2013 – 24 декември 2015)
 Четин Казак, Мустафа Карадайъ и Рушен Риза – временен Председателски съвет (24 декември 2015 – 24 април 2016)
 Мустафа Карадайъ (от 24 април 2016)

Изборни резултати

Парламентарни избори

Президентски избори

Участия в избори 
Парламентарни избори през 2001 година

На парламентарните избори през 2001 те участват в коалиция с ПП Евророма – ДПС (ДПС - Либерален съюз - Евророма).

Парламентарни избори през 2005 година 
На парламентарните избори през 2005 ДПС значително увеличава получените гласове и местата си в парламента, в сравнение с 2001.

Резултати от парламентарните избори в България на 5 юли 2005 година

Избори за Европейски парламент през 2007 година 

За участието си в изборите за български представители в Европейския парламент, насрочени за 20 май 2007 г., ДПС регистрира своя листа от 18 души. Начело на листата е временната евродепутатка Филиз Хюсменова.

Местни избори през 2007 година 

На местните избори през 2007 година 60 души, от издигнатите кандидат кметове, от ДПС са били агенти или сътрудници на ДС.

Избори за Европейски парламент през 2009 година

Парламентарни избори през 2009 година 

На парламентарните избори през 2009 година 25 души, от издигнатите кандидат-депутати, от ДПС са били агенти или сътрудници на ДС.

Европейски избори 2014 
На европейските избори на 25 май 2014 г. ДПС печели четири места.

Местни избори 2015 
ДПС взима 1 кметски пост в областните центрове.

ДПС взима 48 общински постове.

Европейски избори 2019 
На европейските избори на 26 май 2019 г. ДПС печели три места.

Структура 
Структурата на партията се състои от Национална конференция, Централен съвет, Председател, Централно оперативно бюро, Областни съвети, Женски дружества и Младежко ДПС.

Почетен председател на партията е Ахмед Доган, председател на партията е Мустафа Карадайъ, заместник-председатели са Алиосман Имамов, Филиз Хюсменова, Рушен Риза, Хасан Азис.

Разслояване на ДПС 
 НДПС
 НПСД
 ДОСТ

Критика 

Според германския разследващ журналист Юрген Рот, ДПС е „непрозрачна турска партия“.

Незаконни практики 
По време на предизборни кампании ДПС извършва агитация на турски език. Това е в противоречие с изборния закон, който забранява предизборна агитация на друг език освен българския. В някои случаи ДПС агитира в Турция в деня за размисъл, което също е нарушение на закона.

Външни препратки

Източници 

 
Основани в България през 1990 година