alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Forfatter

En forfatter er ophavspersonen til en bog, artikel, novelle, digt (se digter) eller anden litteratur, samt manuskripter til film, tv-serier, radio (se manuskriptforfatter) og lignende. En kvindelig forfatter benævntes med gammeldags sprogbrug forfatterinde, men bruges sjældent i dag. 

Titlen 'forfatter' er ikke en beskyttet titel, og alle kan derfor kalde sig for 'forfatter'.

Se også 

 Tekstforfatter
 Dramatiker

Referencer 

 
Stillingsbetegnelser
Peder Skram

Peder Skram (født ca. 1503 i Urup, død 11. juli 1581 sammesteds), også kendt som Danmarks vovehals, var en dansk rigsråd og admiral. Han deltog i Grevens Fejde på Christian 3.s side.

Familie og ægteskab
Peder Skrams forældre var Christiern Skram og Anne Knudsdatter Reventlow. Han var gift med Elsebe, der var datter af rigsmarsk Tyge Krabbe. I løbet af deres lange ægteskab fik Peder Skram og Elsebe Krabbe i alt 18 børn; 7 sønner og 11 døtre. Tre af døtrene døde ved fødslen og kun én af sønnerne og syv af døtrene overlevede deres forældre. Alene i 1566 døde fire af deres sønner.

Biografi
Han deltog med Henrik Gøye i felttog i Sverige og frelste ved Uppsala Mogens Gyldenstierne. Da Christian 2. var fordrevet, var Peder Skram med ved belejringen af København i 1523.

I 1532 sejlede Skram med en lille flåde til Norge for at finde Christian 2.'s fem skibe. Han opbragte dem ved Tønsberg og undsatte Mogens Gyldenstierne på Akershus.

Hertug Christian sendte ham efter anmodning fra Gustav Vasa til Stockholm i 1535 for at kommandere den svenske flåde, der sammen med danske og preussiske skibe skulle bryde Lübecks overmagt. Han blev leder af alle flådeafdelingerne, hjulpet af den svenske admiral Per Månsson.

Efter at have jaget modstanderens flåde på flugt ved Bornholm, fortsatte han til Lillebælt, hvor han ødelagde en del fjendtlige skibe og sikrede Johan Rantzaus overførsel af tropper til Sjælland efter sejren i Slaget ved Øksnebjerg. Peder Skram indtog herefter Langeland og Korsør. Fra juli 1535 blokerede han med flåden København og Malmø. Han blev såret, men vendte tilbage til blokaden indtil overgivelsen 29. juli 1536.

Ved Christian 3.'s kroning 1537 blev han slået til ridder og i 1539 optaget i rigsrådet. Da Den Nordiske Syvårskrig i 1563 brød ud, havde han kommandoen over den danske flåde.

Skram var lensmand på Laholm fra 1558 (afgiftslen) – han slog flere fjendtlige angreb fra Sverige tilbage i 1565 og 1568. Selv ejede han herregården Urup og fik i 1536 Harritsborg len, som han samme år ombyttede med Helsingborg Len. Peder Skram skrives i 1548 til Helsingborg Len og Landskrone slot, og han lagde grundstenen til Landskrone slot i 1549.

Se også 
 Andre danske søhelte gennem historien:
 Esbern Snare
 Niels Juel
 Peter Wessel Tordenskiold
 Skibe opkaldt efter Peder Skram:
 Peder Skram, en panserfregat 1864–1885
 Peder Skram, et kystforsvarsskib 1908–1949
 Peder Skram en fregat 1966–1988

Henvisning

Eksterne henvisninger 

 

Danskere i 1500-tallet
Skandinaver fra middelalderen
Godsejere fra Danmark
Rigsadmiraler fra Danmark
Peder
Rigsråder fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Den Nordiske Syvårskrig fra Danmark-Norge
Riddere fra Danmark
Kalmarunionen
Personer fra Grevens Fejde
Forlystelsespark

En forlystelsespark er generel betegnelse for en tivolipark med forlystelser såsom karruseller, rutsjebaner og lignende og måske anden underholdning. Ordet bruges især om fastliggende etablissementer. 

Bakken, grundlagt i 1583, er verdens ældste forlystelsespark.

Temapark 
En forlystelsespark, som er baseret på ét eller flere temaer, kaldes en temapark. Typiske eksempler på temaparker er Disneyland og Legoland.

Referencer

Eksterne henvisninger
Friderich Adolph Schleppegrell

Friderich Adolph Schleppegrell (28. juni 1792 – 26. juli 1850) blev født på Brunlaug ved Larvik i Norge som søn af generalmajor Otto Heinrich von Schleppegrell og dennes hustru Cathrine Abigael Zimmer. Han indgik ægteskab 25. juli 1828 med Johanne baronesse Juel, datter af major og baron Christian Frederik Juel af Rysensteen.

Han, Helgensen og Olaf Rye drog til Tyskland i 1815, hvor han lod sig hverve til den prøjsiske hær. Her deltog de tre venner en tid i de allieredes besættelsen af Frankrig. Herefter lod de sig ansætte i den danske hær og sluttede sig til det danske Auxillær Korps, som befandt sig i Nordfrankrig .

I 1820-1842 gjorde Schleppegrell tjeneste ved 3. Jyske Infanteriregiment i Aalborg som kaptajn og major. Byen hædrede i 1879 hans indsats med en statue i Kildeparken.

Schleppegrell er især kendt for sin indsats i Treårskrigen, hvor han ved krigsudbruddet i 1848 som oberst fik kommandoen over venstre flankekorps. På baggrund af sin indsats blev han udnævnt til generalmajor i 1848.

Med denne titel blev han chef for 2. armedivision, der indledte angrebet ved Isted 25. juli 1850. Han blev hårdt såret under ledelsen af angrebet ved Øvre Stolk og døde næste morgen i Flensborg af sine sår. Der er flere versioner af hans død. Den følgende af oberstløjtnant C. E. J Bülow (1814 - 1890) var en af de sidste, der var i nærheden af general Schleppegrell i hans sidste timer.
Dette er hans beretning om Schleppegrells død:

Otto Vaupel skrev flere bøger om krigen 1848 til 50. Oberst Büllows beretning var ikke med i hans lille bog fra 1875 om slaget ved Isted, men først i hans næste bog fra 1888, der omhandlede begge de slesvigske krige. Der er andre versioner som ikke bringes her, idet denne er en førstehånds beretning.

Hans fald er også omtalt i N.F.S. Grundtvigs "Kiærminde-Vise", ("Det var en sommermorgen" (1850)), om Slaget på Isted Hede, hvor det hedder:

"Der faldt den gamle 'Nordmand'''den djærve Sleppegrell.
Han regned meer ei Kugler,
end Hagl det haarde Fjeld!"

Se også

Litteratur 
 Daniel Bruun, "Schleppegrells Breve fra Treaarskrigen", Gads danske Magasin, Juli, August, September, 1912.
 , pp. 91-96.
 Svendsen, Nick B., 2008: Generals of the Danish Army in the First and Second Schleswig Holstein Wars, 1848-50 and 1864 (eneste biografi om Schleppegrell bortset fra biografisk leksikon)
 Vaupell, O.: Kampen for Sønderjylland, C.A. Reitzels Forlag, 1888

Henvisninger

Eksterne henvisninger 
 Dansk Biografisk Leksikon 
 Grænseforeningen 

Danskere i 1800-tallet
Generalmajorer fra Danmark
Faldne danske militærfolk
Personer i Treårskrigen fra Danmark
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere i fremmed militær tjeneste
Personer i Napoleonskrigene
Friedrich von Wrangel

Friedrich Ernst von Wrangel (1784 – 1877) var en preussisk officer, der 12 år gammel blev indrulleret i et preussisk dragonregiment. Som 14-årig udnævntes han til sekondløjtnant.

Han deltog i Napoleonskrigene sammen med bl.a. nordmændene Olaf Rye, Hans Helgesen og Schleppegrell. Senere kom de til at kæmpe mod hinanden, da Wrangel førte de tyske forbundstropper mod Danmark under Treårskrigen 1848-50.

Han udnævntes til generalfeltmarskal i 1856 og blev øverstbefalende for den preussisk-østrigske hær i krigen mod Danmark indtil februar 1864. Han var på det tidspunkt 80 år gammel.

Personer i Napoleonskrigene
Personer i Treårskrigen fra Preussen
Personer i den 2. Slesvigske Krig fra Preussen
Feltmarskaller fra Preussen
Tyskere i 1800-tallet
Ord

Et ord består af et eller flere bogstaver, har en funktion (ordklasse) og en betydning (semantik). Ord bruges også, når vi taler, og derfor er ord en måde, hvorpå der kan kommunikeres med andre mennesker. Visse ord har forskellige betydninger, og selv det samme ord kan give en anden betydning, alt afhængig af sammenhængen.

Definition 
Begrebet "ord" kan defineres som: En betydningsbærende følge af fonemer.

Ordet "ord" 
Den indoeuropæiske grundform af "ord" er *vrdho, som genkendes i russisk vratj (= at lyve). Da dh kan forvandles til b, ses det, at latin verbum stammer derfra. Verbum betyder "ord", som i udtrykket "verbal fremstilling".

"Ord" kan have flere særlige betydninger, som i "jeg giver dig mit ord på -" ("ordholden" = at holde sine løfter) ; udtrykket "et gammelt ord" (ordsprog); og i "han har ord på sig for at være pålidelig" (= hans ry).

Henvisninger

Se også 
 Kontekst
 Ord inden for fodbold der kan have forskellige betydninger
 Ordforråd
 Slang

Eksterne links 
 Den store danske ordliste . Kan anvendes med stavekontroller i Aspell, Ispell og OpenOffice.org.

Sprogforskning
Smykkesten

Smykkesten (juveler, ædelsten, ægte og uægte sten) er et stykke mineral, som er slebet i forskellige former: runde, ovale, med facetter osv. til anvendelse som smykker. 

De fleste smykkesten er hårde, mens bløde materialer anvendes på grund af deres farver og æstetiske værdi som rav.

Af ca. 3.800 beskrevne mineraler er færre end 100 klassificeret som smykkesten.

Værdisætning 
Værdien af ædelsten vurderes ud fra de fire c'er :
carat (vægt)
clarity (renhed)
colour (farve) 
cut (slibning)

Oversigt (smykkesten) 
Populære sten og deres oprindelse

Ægte

Baseret på grundstoffer 
Diamant; formel C
Brillant (slibning)

Baseret på oxider 
Korund (aluminiumoxid krystal, (Al2O3)).
 Rubin (rødlig på grund af mindre kromindhold).
 Safir (ikke-rød på grund af  mindre jern- eller titanindhold).

Baseret på cyklosilikater 
Beryllium aluminum meta-silikat  (Be3Al2(SiO3)6).
 Smaragd (grønlig på grund af mindre kromindhold).

Baseret på nesosilikater 
 Topas

Uægte

Baseret på karbonater 
 Malakit; Cu2(CO3)(OH)2
 Azurit; Cu3(CO3)2(OH)2

Baseret på silikater 
Silikat  (SixOy), et eller flere metaller og muligvis brint.
Det meste af jordskorpen består af silikat.

Baseret på tektosilikater 
Kvarts (SiO2).
 Ametyst (violet – lilla på grund af mindre jernindhold).
 Citrin (gullig, ravfarve på grund af mindre jernindhold).
 Rosakvarts (rosa på grund af mindre jern- og titanindhold).
 Opal (amorf SiO2 + nH2O)
 Agat (tynde lag af chalcedon) (Sardonyx...)
 Karneol mikrokrystallin 

Tugtupit – .

Baseret på cyklosilikater 
 Beryllium aluminium meta-silikat. ( Be3Al2(SiO3)6).
 Akvamarin (blålig pga. lidt jern).
Turmalin

Baseret på nesosilikater 
 Granat
Silikat med zirconium ( ZrSiO4).
 Zircon
Silikatkrystal af ((Mg,Fe)2SiO4).
 Olivin var. peridot

Baseret på oxider 
 Chrysoberyl; BeAl2O4
 Kubisk zirkonia; ZrO<sub>2
 Spinel, krystal af MgAl2O4

Fosfater 
Turkis; CuAl6(PO4)4(OH)8•5H2O

Trivia 
Udtrykket "halvædelsten" anvendes ikke længere. Ædelsten er de ægte stene (diamanter, rubiner, safirer, topaser og smaragder). Uægte sten er opaler og chrysoberyl samt de organiske perler. 

Mange smykkesten kan fremstilles syntetisk. Deres udseende og egenskaber er som ved de ægte sten fundet i naturen, men detaljer kan afsløre de syntetiske. Similistene af glas, plast eller porcelæn er helt kunstige og meget billige. Deres fysiske egenskaber afslører dem let. Mere komplicerede efterligninger er dubletter eller tripletter, hvor lag af forskellige materialer er klæbet sammen for at illudere større og finere smykkesten.  

Som oftest kendes de ædle stene på deres hårdhed, hvor diamanten er den hårdeste med ti  på Mohs' skala.

Se også 
 Karat (masseenhed)
 Rav
 Sten og jordtyper
 Glarmesterværktøj

Eksterne henvisninger 

 Mineral Gallery – The Physical Properties of Minerals
 Mineral Gallery – The Gemstone Minerals

Mineraler
Olaf Rye

Ole eller Olaf Rye (født 16. november 1791 på gården Bø i Telemark i Danmark-Norge, død 6. juli 1849 i Fredericia) var en dansk-norsk og senere dansk officer, især kendt for sin deltagelse i Treårskrigen.

Olaf Rye gennemgik en militær uddannelse i Norge, hvor han deltog i krigen mod englænderne. Efter afståelsen af Norge i 1814 rejste Rye sammen med Friderich Adolph Schleppegrell og Hans Helgesen til Danmark, hvor de blev rådet til at få ansættelse i den prøjsiske hær. De rejste derfor videre og nåede til Liège, hvor de ankom 30. april 1815. Herefter fik de ansættelse i den prøjsiske hær. Efter nogle måneder med deltagelse i besættelsen af Frankrig lykkedes det de tre kammerater at få ansættelse i det danske Auxiliærkorps, som netop deltog i de allierede troppers besættelse af Frankrig. Efter nogle genvordigheder og oplevelser i Frankrig havnede Rye i grænsefæstningen Rendsborg, hvor han blev, til han i 1842 blev oberstløjtnant og forflyttet til København. I årene i Rendsborg blev han gift to gange, men mistede begge sine hustruer i barselsseng og sine børn af sygdom. I København blev han gift for tredje gang og fik en søn, som overlevede ham.

Oprøret i Hertugdømmerne i 1848 satte ham i en vanskelig situation, da hans svoger og flere venner var blandt oprørerne. Han tøvede dog ikke, da han med stor dygtighed førte sin bataljon i slaget ved Bov, og det samme gjorde sig gældende i slaget ved Slesvig. Han blev oberst, og ved genoptagelsen af fjendtlighederne i 1849 blev han generalmajor. Han fik til opgave at lede den danske hærs tilbagetog op gennem Jylland, og denne opgave udførte han med stor dygtighed. Det lykkedes ham at trække tyskerne så langt op i Jylland, at den slesvig-holstenske hær stod isoleret uden for Fredericia. Rye trak sit infanteri ud på Helgenæs, hvorfra det blev udskibet og sejlet til Fyn og herfra til Fredericia.

Rye anførte 5. brigade under udfaldet fra Fredericia, hvor han under hård kamp om Treldeskansen blev dræbt efter at hans hest var blevet skudt under ham. Han nåede at opleve slesvig-holstenernes nederlag.

Rye er begravet på Garnisons Kirkegård.

Hædersbevisninger 
Han var Ridder af Dannebrog (1840) og Dannebrogsmand (1848).

Mange danske gader og veje er opkaldt efter Olaf Rye. Den danske KFOR-lejr Camp Olaf Rye i Kosovo og Ryes Kaserne i Fredericia er opkaldt efter ham. I Oslo finder man Olaf Ryes plass.

Galleri

Se også 
 Blodbøgen på Randersvej

Kilder/henvisninger 
 Dansk Biografisk Leksikon
 Nick B. Svendsen, 2013,: Generals of the Danish Army in the First and Second Schleswig-Holstein Wars, 1848-50 and 1864,

Eksterne henvisninger 
 

Danskere i 1800-tallet
Generalmajorer fra Danmark
Faldne danske militærfolk
Personer i Treårskrigen fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra Telemark
Riddere af Dannebrog
Danskere i fremmed militær tjeneste
Personer i Napoleonskrigene
Dreng

Ordet dreng bruges i dag oftest om et barn af hankøn.

Betegnelsen bruges også om et ungt menneske af hankøn; enten

 en karl, som er så ung, at han ikke er myndig.
 en skibsdreng, tidligere den laveste stillingsbetegnelse på et skib. 
 i afslappet talesprog, f.eks. inden for idræt: en voksen mand.

I vikingetiden var en dreng et menneske af hankøn, som var myndig (over 12 år) og ugift.

Dreng kan også være en lærling, en læredreng; en der er i færd med at lære et håndværk. I uegentlig betydning, bænkdreng, dovendreng, samt bænkhage.

Synonymer og dialekt 
På bornholmsk hedder en dreng enj hôrra, hôrrinj, flera hôrra, hôrrana. Ordet er oprindelig en dialektudtale af hyrde.
Ordet knejt eller knajt er med tiden blevet udbredt over det meste af landet, svarende til ordet knægt, som det er en jysk udtale af.

Billeder

Se også 
 Drengenavn
 Lærling
 Pige

Mænd
Børn
Tekstforfatter

Betegnelsen Tekstforfatter bruges i reklamebranchen om den person, der har til opgave at skrive kreative og fængende reklametekster. Tekstforfatteren står traditionelt for idéoplæg til ordlyden i kampagner, skriver manuskripter m.v.  

I dag er det muligt at hyre en tekstforfatter til at optimere og formulere virksomheders online identitet. En tekstforfatter, der kan skrive fængende - og så det sælger, er blevet utroligt populært. Der er visse kriterier, tekstforfatteren skal kunne leve op til. Han/hun skal kunne levere levende og fængende tekster, der sælger samt have en dybdegående indsigt i søgemaskineoptimering (Search Engine Optimization).

Internettet flyder over
Danske forums og nettet generelt flyder over med folk, der promoverer sig som billige tekstforfattere. I forlængelse heraf er det vigtigt, når der skal hyres en tekstforfatter til at agere frontfigur for virksomheden, at der bliver stillet klare krav til kvalitet og pris. Derfor er det heller ikke ualmindeligt, at en tekstforfatter kan have en timeløn på op til 1000 DKK.

Se også
forfatter
  

Stillingsbetegnelser
Konjunktion

Konjunktion har flere betydninger:

Bindeord (konjunktion)
Konjunktion (logik)
Konjunktion (astronomi)
1712

Konge i Danmark: Frederik 4. 1699-1730 – Danmark i krig: Den store nordiske krig 1700-1721

Se også 1712 (tal)

Begivenheder 
 Storbritannien oplever sin sidste heksebrænding.
 Frederik d. 4. gifter sig med Anna Sophie Reventlow til venstre hånd.

Født 
 24. januar – Frederik den Store af Preussen (død 1786).
 28. juni – Jean-Jacques Rousseau, fransk filosof fra oplysningstiden (død 1778).

Dødsfald 
 20. december – Gregers Daa, dansk officer (født 1658).

Eksterne henvisninger 

12
1778

Konge i Danmark: Christian 7. 1766 – 1808

Se også 1778 (tal)

Begivenheder 
 15. marts - Kaptajn James Cook opdager Nootka Sound ved Vancouver Island 
 26. november - Kaptajn James Cook opdager Sandwich-øerne

Født 
 31. marts – Coenraad Jacob Temminck, nederlandsk zoolog (død 1858)
 7. juni – Beau Brummell, britisk dandy (død 1840).

Dødsfald 
 10. januar – Carl von Linné – svensk botaniker. 70 år 
 2. juli – Jean-Jacques Rousseau, fransk filosof fra oplysningstiden.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

78
Matti Vanhanen

Matti Vanhanen (født 4. november 1955 i Jyväskylä, Finland) er en finsk politiker, der tidligere har været Finlands forsvars- og statsminister og er nuværende finans- og vicestatsminister. Han er medlem af Centerpartiet. Han blev statsminister den 24. juni 2003 efter partifællen, den daværende statsminister, Anneli Jäätteenmäki måtte gå af efter at det var kommet frem, at hun havde lækket oplysninger om Finlands rolle til USA under Irakkrigen.

Vanhanen valgte at træde tilbage som finsk statsminister den 18. juni 2010, hvor han officielt indgav sin afskedsbegæring til den finske præsident Tarja Halonen. Finlands nye statsminister blev herefter Mari Kiviniemi, der sad indtil 22. juni 2011.

Vanhanen var fra juni 2019 til juni 2020 formand for den finske rigsdag. Han blev den 9. juni 2020 finans- og vicestatsminister, hvor han overtog stillingen efter Katri Kulmuni.

Referencer 

Statsministre fra Finland
Forsvarsministre fra Finland
Påskeæg

Et påskeæg er normalt et hønseæg, hvor blommen og hviden er blevet pustet ud ved hjælp af to små huller prikket i enderne.

Ægget har rødder i både kristen, jødisk og hedensk tradition.

I andre lande, f.eks. Tyskland, er der tradition for at gemme æg i haven, hænge dem op i træer mv.

Til påske florerer også chokoladeæg, hule eller med fyld. Hvor chokoladeæg har domineret som en dansk påsketradition, har det i Tyskland været påskeharen, der stod i centrum, også som chokoladefigur, og den har nu vundet indpas hos os, ikke mindst gennem varesortimentet i supermarkeder med tysk baggrund i Danmark.

Udover hønse- og chokoladeæg findes der også påskeæg i andre materialer, spiselige i fx marcipan og dekorative i fx papmache.

Et påskeæg kan også være et udtryk for et sjovt, skjult budskab i for eksempel musik, software og film.

Se også 
 Easter egg
 Smutter (fejl), vittighed
 Æggekast
 Æggerulning

Eksterne henvisninger/kilder 

 Eeggs.com – The Easter Egg Archive: Hidden secrets in software, movies, music and more!

Traditioner
Æg
Solenergi

Solenergi er energien i lyset fra Solen. Solens lyseffekt i Jordens afstand, er ca. 1367 W/m² målt vinkelret i forhold til solen. Soleffekten (solarkonstanten, S0) 1367 W/m² svarer til 1367 J/m² per sekund. Potentialet for solenergi er enormt, siden omkring 200.000 gange er verdens samlede daglige elproduktionskapacitet modtaget af Jorden hver dag i form af solenergi. 

Ved jordoverfladen om dagen uden skyer mellem solen og målepunktet vil soleffekten, efter at være blevet filtreret af atmosfæren, være ca. 1000 W/m² målt vinkelret i forhold til solen. Nogle kalder en lyseffekt på 1000 W/m² for 1 sol eller på engelsk 1 sun.

Da denne soleffekt afhænger af den vej som sollyset går igennem atmosfæren, er denne effekt naturligvis lavere når solen ikke står i zenit. Står solen ikke i zenit tager solstrålerne en skrå vej og dermed længere vej gennem atmosfæren. Atmosfæren virker som et filter og beskytter os delvist mod stråling fra verdensrummet (især fra solen). Står solen derimod i zenit kommer solens stråler direkte ind mod jorden, hvorved der er det mindste tab. Breddegraden på jorden hvor solen står i zenit skifter over året mellem nordlige og sydlige vendekreds. De gule og orange områder på kortet afspejler hvor solens stråler over året sendes lodret ind mod jorden.

Et andet eksempel er solbadning. Her bruner solen også allermest ved middagstid når man ligger ned, hvor solen står lige over hovedet på os, – morgen og aften står solen lavt og skal dermed gennem mere luft, inden den når ned på jordoverfladen.

Ved nogle få situationer kan lyseffekten godt blive højere end ca. 1000 W/m² ved jordoverfladen. Det kan ske, hvis målepunktet udover det direkte sollys, også får indirekte sollys fra f.eks. en vandoverflade eller skyer.

Energi modtaget fra solen 

Den fladerelevante indstråling på jordoverfladen og i klart vejr er afhængig af breddegrad og årstid, som f.eks.:

Udnyttelse af solens energi 
For at udnytte energien i solstråler må den først omformes til anden energi – via eksempelvis:
 Solkraft – resultat: elektrisk energi.
 Solvarme – resultat: varme – termisk energi. Heliac
 Luftsolfanger - resultat: ventilation
 Kunstig fotosyntese
 S2P,CR5-solpaneler – resultat: metanol, ætanol....
 Planter med klorofyl; fotosyntese – resultat; kulhydrat (sukker, cellulose...), carbonhydrider (terpentin, olie...), aminosyrer (enzymer, proteiner...), fedtstoffer.

Kildehenvisninger

Litteratur

Referencer

Eksterne henvisninger 

 University of Oregon: Solen (på engelsk)
 europa.eu: PV potential estimation utility – udgangspunkt statisk flade (solpanel, solvarmepanel). Tager højde for geografisk jordplacering (land, by), vinkel (inklination, øst-vest-orientering). Beregning viser energi i kwh per døgn, måned og år.
 18. juni 2009, comon.dk: Solenergi fra Sahara skal løse Europas miljøproblemer
 DESERTEC Foundation

Se også 
 Tidslinie for solenergi

 
Energi
Økologi
Vedvarende energi
Miljø og samfund
Boysenbær

 
Boysenbær (Rubus loganobaccus x laciniatus x idaeus) er en krydsning mellem Loganbær, Brombær og Hindbær. Krydsningsarbejdet blev foretaget i Californien af frugtavleren Rudolph Boysen, men sorten blev markedsført kommercielt af Walter Knott omkring 1935. Den mest korrekte måde at benævne denne krydsning på vil formentlig være Rubus cultivar 'Boysenberry', idet boysenbær må betragtes som et sortsnavn.

Beskrivelse 
Boysenbær er en løvfældende busk med rankende og tornede skud og spredtstillede, uligefinnede blade. Frugterne er meget store og aflange med en mørkt brunrød farve. Smagen beskrives som brombæragtig eller loganbæragtig.

Dyrkning i Danmark 
Busken kræver så meget varme at den i Danmark kun bærer frugt hvis den står på et særligt lunt sted, så som et sydvendt mur.

Anvendelse 
Planten bliver dyrket i USA, Canada og New Zealand på grund af det høje høstudbytte. Frugterne spises friske eller forhandles frosne, som marmelade eller som tilsætning i en lang række færdige desserter.

Se også 
 Bær
 Jordbærhindbær (Rubus illecebrosus)
 Loganbær (Rubus x loganobaccus) – en anden krydsning.
 Taybær (Rubus x medana) – en skotsk krydsning.
 Vinbrombær (Rubus phoenicola­sius)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Plants For A Future database report: Rubus species – Hybrid Berries

Nytteplanter fået via krydsninger
Bær
Brombær
Almindelig brombær

 
Almindelig Brombær (Rubus plicatus) eller bare kaldet Brombær er en halvbusk, der i Danmark vokser i krat, hegn og åben skov. Til forskel fra Korbær er den uden blådugget voks-overtræk. De to-årige skud har kraftige hagekrummede torne. Navnet "brombær" er afledt af bremmel, der betyder tornet busk. De fleste brombær i Danmark danner frugt, uden at de er blevet bestøvet. Derved er der opstået en række små arter, som kun eksperter kan bestemme. Brombær bærer velsmagende frugter i oktober.

Beskrivelse 
Brombær er en løvfældende eller vintergrøn busk med lange, rankende skud. Alle skud bærer masser af kraftige torne. Årsskuddene er over 5 mm tykke. Barken er først grøn og glat, senere brun og furet. Knopperne er spredte, lysegrønne og lasede.

Bladene er trekoblede til femfingrede med smalle akselblade. Småbladene er ægformede med savtakket rand. Oversiden er mørkegrøn, mens undersiden er gråhvid med små torne på ribberne. Blomsterne er lyserøde og sidder samlet i halvskærme. Hver frugt består af mange, små stenfrugter. Frøene modner kun godt i varme, tørre efterår og på egnede sorter. Brombærsæsonen strækker sig fra august til oktober.

Rodnettet ligger højt i jorden. Det består af vandret krybende hovedrødder med fine trævlerødder på. Ved nedfrysning eller hård beskæring ses mange rodskud. De lange ranker slår rod fra spidsen, hvis de får jordkontakt.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 × 3 m (50 × 50 cm/år). De enkelte ranker kan dog blive op til 6 meter lange.

Voksested 

Brombær er i Danmark almindelig i Østjylland og på Øerne på overdrev, i krat, skovbryn, hegn og åben skov.

Den optræder bl.a. sammen med Avnbøg, Hassel, Alm. Hvidtjørn, Kvalkved, Stilk-Eg, Korbær, Navr, Slåen, Vrietorn og Æble-Rose.

Anvendelse 
De vintergrønne blade er en vigtig føde for hjortene. I oldtiden blev bærrene brugt som lægemiddel imod diarré og bylder, hvilket kan skyldes det høje indhold af garvesyre.

De syrligt-søde bær smager dejligt, som de er også velegnede i desserter og til bagværk og syltebrug (se Brombær (frugt)).

Småarter 
 Armensk Brombær (Rubus armeniacus)
 Lodden Brombær (Rubus insularis)
 Skov-Brombær (Rubus nessensis)
 Almindelig Brombær (Rubus plicatus)
 Rasperu Brombær (Rubus radula)
 Rundbladet Brombær (Rubus vestitus)

Galleri

Se også 
 Bær

Noter

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Buske
Nytteplanter fra Europa
Bær
Biplanter
Brombær
Jordbær (frugt)

Jordbær er en flerfolds-samfrugt med et højt indhold af C-vitamin, der anvendes til desserter, i kager, grød og syltetøj og, måske mest ofte, friskplukket med kold fløde og sukker. 

Botanisk set er der tale om en såkaldt falsk frugt, hvor det, man normalt opfatter som frugten, teknisk set er en opsvulmet frugtbund, hvorpå de små brunlige frø ("kernerne") sidder. Disse frø er i botanisk forstand skalfrugter (akener) og er dermed en type nødder.

Sorter

Danske sorter 

Dania er dansk og opstod som en krydsning af Frigg og Dulcita i 1972. Bærrene er store og har en dybrød farve. Kødet er gennemfarvet rødt, konsistensen fast og smagen mild. De små frø på den opsvulmede røde blomsterbund, som vi kender som bærret, er faktisk små skalfrugter.

Sorter som bliver dyrket i Danmark:
 Polka
 Sonata
 Korona
 Florence
 Honeoye
 El-santa
 Salsa
 Upiganda

Andre europæiske sorter 

Elsanta er fra Holland, og opstod som krydsning af Holiday og Gorella i 1981. Bærrene er lyse og store med en mild syrlig smag.

Korona er hollandsk og opstod i 1978 da man krydsede Tunella og Induka. Bærrene er store mørkerøde og skinnende. Kødet er ligeledes mørkerødt, men bliver lysere mod bærrets midte. Bærret er blødt og saftigt, og smagen er god.

Polka er ligeledes hollandsk og stammer fra 1987 ved krydsning af Induka og Siveta. Bærret er middelstort, mørkerødt med god smag. Bærret er godt til frysning.

Nordamerikanske sorter 

Honeyoye fra 1979 er en amerikansk krydsning af Holiday og Vibrant. Bærrene er store mørkerøde og skinnende. De har en god smag med et lavt syreindhold.

Asiatiske / Australske sorter 

Zephyr modner meget tidligt. Smagen er frisk og en smule syrlig.

Se også 
 Have-Jordbær (oplysninger om jordbærplanten)
 Jordbær (Fragaria)

Referencer

Kilder/henvisninger 
 Aaron Fait m.fl.: Reconfiguration of the Achene and Receptacle Metabolic Networks during Strawberry Fruit Development - fra Plant Physiology, Vol. 148, nr. 2 (oktober 2008), side 730-750. 
 Science News Online den 18.10.2003: As If You Needed Another Reason to Eat Strawberries (with recipe) 

Nytteplanter fået via krydsninger
Flerfoldsfrugter
980

Se også 980 (tal)

Begivenheder 
 Dette år begynder de danske vikingers angreb på England igen, hvilket må skyldes, at Svend 1. Tveskæg er blevet konge.
 Ravningbroen over Vejle Å opføres.
 Trelleborgene opføres.

Født 
 Theofylakt, greve af Tusculum og Pave Benedikt 8. fra 1012 til sin død i 1024.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

80
10. århundrede

Århundreder: 9. århundrede – 10. århundrede – 11. århundrede

Det 10. århundrede består af årene 901 til 1000, som ofte forveksles med 900-tallet, som består af årene 900 til 999.

Personer 

 
Århundreder
1677

Konge i Danmark: Christian 5. 1670-1699 – Danmark i krig: Skånske Krig 1675-1679

Se også 1677 (tal)

Begivenheder 
 8. januar - Danmark taber slaget om Rügen
1. juli - Søslaget i Køge Bugt

Født

Dødsfald 
 21. februar – Baruch de Spinoza, nederlandsk filosof (f. 1632)
 24. maj – Anders Bording, dansk digter og journalist (f. 1619)

Musik

Litteratur

Eksterne henvisninger 

77
Storkefugle

Storkefugle (latin: Ciconiiformes) er en orden af fugle, der i dag kun omfatter en enkelt familie, storke.

Den taxonomiske opfattelse af netop denne orden varierer dog kraftigt i de forskellige kategoriseringsystemer, og en lang række senere og tidligere systemer har derfor en anden opdeling.

Storkefugle kan derfor også omfatte fuglegrupperne pingviner, lommer, lappedykkere, årefodede, rovfugle og måge-vadefugle med flere, og placeringen i kategoriseringshierarkiet kan variere.

Klassifikation 
Ordenen har omfattet forskellige fuglegrupper gennem tiden. Eksempelvis så den ifølge nogles opfattelse sådan ud omkring 1980:

 Hejrer
 Hammerfugle
 Træskonæb
 Storke
 Ibisser og skestorke
 Flamingoer

På baggrund af DNA-studier af fuglene blev gruppen stærkt ændret i løbet af 1990'erne. 
Så sent som i 2006 var opdelingen således ifølge Systema naturae 2000:

 Underorden: Charadrii (Vadefugle)
 Infraorden: Pteroclides
 Familie: Pteroclidae (Sandhøns)
 Infraorden: Charadriides
 Pavorden: Scolopacida
 Overfamilie: Scolopacoidea
 Familie: Thinocoridae
 Familie: Pedionomidae
 Familie: Scolopacidae (Sneppefugle)
 Pavorden: Charadriida
 Overfamilie: Chionoidea
 Familie: Chionidae (Skedenæb)
 Familie: Pluvianellidae
 Overfamilie: Charadrioidea
 Familie: Burhinidae
 Familie: Charadriidae (Brokfugle)
 Overfamilie: Laroidea
 Familie: Glareolidae
 Familie: Laridae (Mågefugle)
 Underorden: Ciconii
 Infraorden: Falconides (Falke-ordenen)
 Parvorden: Accipitrida
 Familie: Accipitridae
 Familie: Sagittariidae (Sekretærfugl)
 Parvorden: Falconida
 Familie: Falconidae (Falkefamilien)
 Infraorden: Ciconiides
 Parvorden: Podicipedida
 Familie: Podicipedidae (Lappedykkere)
 Parvorden: Phaethontida
 Familie: Phaethontidae (Tropikfugle)
 Parvorden: Sulida
 Overfamilie: Suloidea
 Familie: Sulidae (Suler)
 Familie: Anhingidae (Slangehalsfugle)
 Overfamilie: Phalacrocoracoidea
 Familie: Phalacrocoracidae (Skarver)
 Parvorden: Ciconiida
 Overfamilie: Ardeoidea
 Familie: Ardeidae (Hejrer)
 Overfamilie: Scopoidea
 Familie: Scopidae
 Overfamilie: Phoenicopteroidea
 Familie: Phoenicopteridae
 Overfamilie: Threskiornithoidea
 Familie: Threskiornithidae (Ibisser)
 Overfamilie: Pelecanoidea
 Familie: Pelecanidae (Pelikaner)
 Overfamilie: Ciconioidea
 Familie: Ciconiidae (Storke)
 Overfamilie: Procellarioidea
 Familie: Fregatidae (Fregatfugle)
 Familie: Spheniscidae (Pingvin)
 Familie: Gaviidae (Lommer)
 Familie: Procellariidae (Stormfugle)

Noter

Eksterne henvisninger
Storke

Storke (Ciconiidae) er en familie af fugle med 19 arter. Storke findes i alle kontinenter undtaget Antarktis, og de er oftest knytte til vådområder. De er ret store fugle med lange ben, halse og næb. Kun to arter, hvid stork og sort stork, kendes fra Danmark. Skestorken findes også i Danmark, men den tilhører ibis-familien.

Klassifikation 
Familie: Ciconiidae
 Slægt: Mycteria
 Mycteria americana (Amerikansk skovstork)
 Mycteria cinerea (Mangrovestork)
 Mycteria ibis (Afrikansk skovstork)
 Mycteria leucocephala (Indisk skovstork)
 Slægt: Anastomus
 Anastomus oscitans (Asiatisk gabenæb)
 Anastomus lamelligerus (Afrikansk gabenæb)
 Anastomus lamelligerus lamelligerus
 Anastomus lamelligerus madagascariensis
 Slægt: Ciconia
 Ciconia nigra (Sort stork)
 Ciconia (Sphenorhynchus) abdimii (Abdimstork)
 Ciconia episcopus (Uldhalsstork)
 Ciconia episcopus episcopus
 Ciconia episcopus microscelis
 Ciconia episcopus neglecta
 Ciconia stormi (Sundastork)
 Ciconia maguari (Maguaristork)
 Ciconia ciconia (Hvid stork)
 Ciconia ciconia asiatica
 Ciconia ciconia ciconia
 Ciconia boyciana (Manchurerstork)
 Slægt: Ephippiorhynchus
 Ephippiorhynchus asiaticus (Sorthalset stork)
 Ephippiorhynchus asiaticus asiaticus (Sorthalset stork)
 Ephippiorhynchus asiaticus australis (Grønhalset stork)
 Ephippiorhynchus senegalensis (Saddelnæb)
 Slægt: Jabiru
 Jabiru mycteria (Jabiru)
 Slægt: Leptoptilos
 Leptoptilos javanicus (Lille adjudant)
 Leptoptilos crumeniferus (Marabustork)
 Leptoptilos dubius (Adjudant)

Noter

Kilder 
 

Storkefugle
Mel Brooks

Mel Brooks (født 28. juni 1926 i Brooklyn i New York) er en amerikansk filminstruktør, manuskriptforfatter, filmproducent og skuespiller. Brooks laver komediefilm og har både små og store roller i sine egne film. Fx en selv-satirisk birolle som rabbiner i Robin Hood – helte i underhylere og hovedrollen Mel Funn i Silent Movie.

Filmografi i udvalg 
 Dracula - en livlig dødbider (1995)
 Robin Hood - helte i underhylere (1993)
 Spaceballs (1987)
 Mel Brooks' skøre verdenshistorie (1981)
 Silent Movie (1976)
 Frankenstein junior (1974)
 Sheriffen skyder på det hele (1974)
 Forår for Hitler (1968)

Eksterne henvisninger 

 

Filminstruktører fra USA
Filmproducere fra USA
Skuespillere fra New York
Manuskriptforfattere fra USA
Oscar for bedste originale manuskript
Peter Paul Rubens

Peter Paul Rubens (født 28. juni 1577 i Siegen, død 30. maj 1640 i Antwerpen) var en flamsk maler, tegner, grafiker og diplomat, 
der hovedsageligt virkede i Antwerpen. Rubens var en af de førende malere i barokken i europæisk malerkunst i 1600-tallet, og han er kendt for sine store malerier præget af bevægelse, farve og sensualitet.
Han blev adlet for sine fredsskabende fortjenester som diplomat.

Hans far blev forfulgt for sin protestantiske, calvinistiske overbevising, men efter faderens død blev Rubens opdraget som katolik. Denne konflikt var med til at udvikle hans kunst.
 
Rubens' kunst var præget af kærligheden til monumentale former og dynamiske effekter. Det kom tydeligst frem i hans værker 1620'erne, blandt andet i en cyklus bestående af 21 billeder om Marie af Medicis liv. I dag kan disse værker ses på museet Louvre.

Det sidste tiår af hans liv arbejdede han med portrætter og landskaber. Hans værker var ikke længere så dramatiske, men de genspejlede hans mesterlige beherskelse af detaljer og tekniske færdigheder.

Biografi 
Peter Paul Rubens far, Jan Rubens, var en protestantisk advokat, der var flygtet fra Antwerpen på grund af religionsforfølgelserne. Derfor blev Peter Paul Rubens født i det tyske Siegen og hovedsageligt opdraget af sin mor, fordi faderen blev sat i fængsel og senere landsforvist pga. en påstået affære med Anna af Sachsen. Peter Paul Rubens tog en uddannelse i humanistiske fag i Køln. Efter faderens død vendte moderen tilbage til Antwerpen sammen med sønnen. Efter at have afsluttet maleruddannelsen blev han optaget som mester i malerlauget i Antwerpen i 1598 Mellem 1603 og 1604 udførte han diplomatisk arbejde for Vincenzo 1. af Gonzaga i Mantova. i Spanien og blev her inspireret af den spanske kunsttradition. Efter moderens død i 1608 vendte Rubens hjem til Nederlandene, hvor han blev hofmaler hos ærkehertug Albrecht af Østrig og Isabella af Spanien i 1609. Han blev boende i Antwerpen og ægtede den 3. oktober 1609 Isabella Brandt, der var datter af en af byens ledende humanister, Jan Brandt. Parret fik tre børn, og Isabella døde som 35-årig i 1626. Rubens giftede sig igen i 1630 med den 16-årige Hélène Fourment (1614-73), der stod model til mange af hans værker. Rubens trak sig tilbage til Château de Steen syd for Antwerpen, hvor han til trods for sygdom malede udsøgte billeder af landskaber og fremstillinger af landligt liv.

Galleri

Litteratur 
 Alpers, Svetlana: The Making of Rubens. New Haven 1995.
 Belkin, Kristin Lohse: Rubens. London 1998.
 Büttner, Nils: Herr P. P. Rubens, Göttingen 2006.

Eksterne henvisninger 

 Biografi og billedgalleri (på engelsk)
 Biografi og flere billeder (på engelsk)
 Omfattende billedgalleri (på engelsk)
 

Malere fra Flandern
Medlemmer af Sankt Lukasgildet
Portrætmalere
Historiemalere
Hofmalere
Barokmalere
Walhalla
Alumni fra University of Cambridge
George Hale

George Ellery Hale (født 29. juni 1868, død 21. februar 1938) var en amerikansk astronom. I 1892 blev Hale ansat ved University of Chicago på betingelse af, at de lod bygge et stort observatorium til ham.

Astronomer fra USA
Modtagere af Copleymedaljen
Ansatte ved California Institute of Technology
Alumni fra Massachusetts Institute of Technology
Antoine de Saint-Exupéry

Antoine de Saint-Exupéry (født 29. juni 1900 i Lyon, antaget død 31. juli 1944) var en fransk forfatter, pilot og journalist.

Hans første to bøger, Postflyveren (1929, dansk udgave 1941) og Flyvere i natten (1931, dansk udgave 1941), var præget af en poetisk fascination af flyvning. Senere værker, Blæsten, sandet og stjernerne (1939, dansk udgave 1940) og Krigsflyver (1942, dansk udgave 1943), viste hans humanistiske filosofi.

Saint-Exupérys populære børnebog Den lille Prins (1943, dansk udgave 1950) læses også af voksne.

Ægtefælle 

Saint-Exupéry var fra 1931 til sin død gift med Consuelo de Saint-Exupéry (født Consuelo Suncín de Sandoval), som menes at være inspirationskilden til en af hovedfigurerne i Den lille Prins, nemlig den forfængelige og skrøbelige rose.

Død 

Hans fly forsvandt over Middelhavet under en mission i 2. Verdenskrig den 31. juli 1944. Årsagen var længe ukendt, men i år 2000 blev vragrester fra hans P-38 Lightning fundet af dykkere ud for Marseille. Vragresterne er nu udstillet på Musée de l'Air et de l'Espace i Paris-forstaden Le Bourget.

Dykkeren Luc Vanrell og journalisten Jacques Pradel fremlægger i bogen Saint-Exupéry, l'ultime secret indicier for, at Luftwaffe-piloten Horst Rippert (bror til Ivan Rebroff) skød Saint-Exupéry ned.

Bibliografi 
 L'aviateur ( Flyveren), 1926
 Courrier-Sud ( Postflyveren), 1928
 Vol de Nuit ( Flyvere i Natten), 1931
 Terre des Hommes ( Blæsten, sandet og stjernerne), 1938
 Pilote de Guerre ( Krigsflyver), 1942
 Lettre aux Français (), 1942
 Lettre à un Otage ( Brev til et gidsel), 1943
 Le Petit Prince ( Den lille Prins), 1943
 Citadelle ( Citadellet), 1948
 Lettre de Jeunesse ( Ungdomsbreve), 1953
 Carnets, 1953
 Un Sens à la Vie ( En mening med livet), 1956
 Lettres à sa Mère ( Breve til moderen), 1962

Se også 
 (2578) Saint-Exupéry – asteroide

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside 
 
 En dansk side om Saint Exupéry

Romanforfattere fra Frankrig
Omkomne ved flyulykker
Novelleforfattere fra Frankrig
Essayister fra Frankrig
Journalister fra Frankrig
Adel fra Frankrig
Piloter fra Frankrig
Børnebogsforfattere fra Frankrig
Junior Eurovision Song Contest

Junior Eurovision Song Contest er det europæiske Melodi Grand Prix for børn og unge. Konkurrencen er udsprunget af det danske MGP.

Konkurrencen blev afholdt første gang den 15. november 2003 i Forum i København, efter forsøget med et Nordisk MGP i 2002. Det var DR, som der fik idéen om en Eurovision Song Contest for børn, og det første arrangement blev derfor afholdt i Danmark. Den blev anerkendt af European Broadcasting Union (EBU) i 2003. I 2004 var det meningen, at ITV (Storbritannien) skulle være vært for den internationale finale, men et par måneder før aflyste de det, og NRK meldte sig frivilligt som arrangør.

I 2004 var NRK vært og arrangør for JESC i Lillehammer og året efter RTBF i Hasselt, Belgien. Herefter trak Norge og Danmark sig ud af konkurrencen men Sverige deltog stadigvæk, mens de også deltog i MGP Nordic.

Vindere 

Junior Eurovision Song Contest havde stor succes de første to år. Det tredje år valgte Frankrig og Schweiz at sige farvel efter blot et års deltagelse.

I 2006 var det Danmark og Norges tur til at stoppe deltagelsen. Grunden var at de nordiske lande mente, at de etiske regler ikke passede til børn mellem 8 og 16 år. De lavede derfor et nordisk Melodi Grand Prix, sidste gang afholdt i Stockholm i november 2009.

Debuterende lande

Eksterne henvisninger 

 http://www.junioreurovision.tv/
 http://www.esc-dk.dk/
 http://www.esconnet.dk/mgp
 http://www.dr.dk/mgp
 http://www.svt.se/lillamelodifestivalen
 http://www.nrk.no/mgpjr/

 
Etableret i 2003
Nelson Eddy

Nelson Ackerman Eddy (29. juni 1901 – 6. marts 1967) var en amerikansk sanger og skuespiller. Eddy var operasanger, indtil Hollywood "opdagede" ham.

Hans medspiller i talrige film var sangerinden Jeanette MacDonald.

Nelson Eddy døde på scenen i 1967.

Eksterne henvisninger 

 

Filmskuespillere fra USA
Operasangere fra USA
Hollywood Walk of Fame
Omkomne på scenen
Hvidsten Kro

Hvidsten Kro er en kongeligt priviligeret kro, som stammer fra 1634 da den første kro blev bygget ved landevejen mellem Randers og Mariager i Hvidsten nær Spentrup. Det er en af landets historiske landevejskroer.

Historie 
Den blev bygget i 1634 ved den gamle Mariagerlandevej - i kirkebyen Hald.
Da man senere rettede vejføringen ud, så den nye vej kom til at passere Hvidsten, flyttede kroen med.

Digterpræsten Steen Steensen Blicher har boet i det nærtliggende Spentrup – og en gammel lade fra præstegården er flyttet til kroen og bevaret her. Dengang som nu serveres danske egnsretter på kroen. Specialiteten er "recepten", der består af spegesild, flæskeæggekage serveret på pande. Kogt kød med årstidens grøntsager, flæskesteg og hjemmelavet medister med rødkål, sovs og kartofler og koldt bord med hjemmelavet pålæg og ost.

Det er forrige århundredes kropar Marius og Gudrun Fiil, der har præget kroen, hvor Marius blev født i 1893. Gudrun med sin "recept" og Marius med sine opkøb af gamle ting og sager, som udstilles i de mange bygninger, som omgiver den oprindelige kro.

I 1930 var kroens beboere familien Fiil, med Marius Fiil's 72-årige far med krohold som erhverv og fem børn samt en tjenestekarl, en tjenestepige og en bestyrer.

Kroen var i et års tid under 2. verdenskrig hjemsted for kroejer Marius Fiils Hvidstengruppe, indtil gruppen med adskillige medlemmer af familien Fiil blev arresteret af Gestapo.

Fiil-familien holdt 100 års jubilæum i 1984. Gudrun døde i 1972, men kroen føres videre i hendes ånd og drives i dag af Christina og Søren Fiil.

Bygningerne, herunder krobygningen, den tidligere rejsestald (1790) og beboelseslængen, blev fredet i 1987.

I 2017 blev der åbnet et lille museum i de gamle fredede stald- og ladebygninger om kroens historie og Hvidstengruppen.

Trivia 
 I 1984 udgav Post Danmark et frimærke med Hvidsten Kro.
 Lars Lilholt har skrevet en sang om Hvidsten Kro.
 Den danske drama-film fra 2012 Hvidsten Gruppen er optaget omkring Hvidsten Kro.

Se også 
 Fredede bygninger i Randers Kommune

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Hvidsten Kro – Officiel website
 Purhusnet
 Kulturarvsstyrelsen om Hvidsten Kro

Kroer i Danmark
Lokaliteter i Danmark i 2. verdenskrig
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Randers Kommune
Monumenter i Danmark
Gaia-hypotese

James Lovelocks Gaia-hypotese er, at Jordens levende organismer regulerer biosfæredelen, så den bliver ved med at være beboelig for organismerne selv.

Kilder/referencer

Se også 
 Daisyworld
 Global økologi
 Organismetanken
 Terraforming

Eksterne henvisninger 
 
 Gaia Theory: Science of the Living Earth David Orrell  Here is a brief introduction to Gaia theory, as developed by Lovelock, Margulis and others.

Økologi
Miljø og samfund
Kybernetik
Adolf Furtwängler

Adolf Furtwängler (født 30. juni 1853, død 10. oktober 1907) var en tysk arkæolog og kunsthistoriker. Han blev kendt for sin katalogisering af de talrige historiske græske fund, som blandt andet blev gjort ved udgravninger på Olympia.

Eksterne henvisninger 

Arkæologer fra Tyskland
Personer fra Tyskland
Susan Hayward

Susan Hayward (født Edythe Marrenner; 30. juni 1917, død 14. marts 1975) var en amerikansk skuespiller. Efter en kort karriere som model, tog hun til Hollywood for at prøve på at få rollen som Scarlett O'Hara i Borte med blæsten, hvilken hun dog ikke fik. I 1958 vandt hun en Oscar for bedste kvindelige hovedrolle for sin præstation i Jeg vil leve!.

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra USA
Personer fra New York City
Amerikanere i 1900-tallet
Oscar for bedste kvindelige hovedrolle
Hollywood Walk of Fame
Pseudonymer
Georg Christoph Lichtenberg

Georg Christoph Lichtenberg (født 1. juli 1742 i Ober-Ramstadt ved Darmstadt, død 24. februar 1799 i Göttingen) var en tysk fysiker og satirisk skribent, kendt for sine aforismer. 

Ved Universitetet i Göttingen arbejdede han med geofysik, meteorologi, kemi, astronomi og matematik. Han opdagede princippet for xeroxkopiering.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Fysikere fra Tyskland
Professorer fra Tyskland
Ansatte ved Göttingens Universitet
Satirikere fra Tyskland
Tyskere i 1700-tallet
Louis Blériot

Louis Blériot (1. juli 1872 – 2. august 1936) var en fransk pilot, der den 25. juli 1909 som den første krydsede den Engelske Kanal i et fly tungere end luften. Avisen Daily Mail havde udsat en pris på 1.000 pund. Turen blev gennemført på 37 minutter i en Blériot XI, et monoplan med en motor på 28 HK.

Kildehenvisning 

 The Pioneers : An Anthology : Louis Charles-Joseph Blériot (1872 – 1936)

Piloter fra Frankrig
Amy Johnson

Amy Johnson (1. juli 1903 – 5. januar 1941) var en engelsk, kvindelig flyvepioner. I 1930 forsøgte hun at slå rekorden for soloflyvning fra London til Darwin, Australien – en rute på i alt 17.700 km. som hun missede med 3 døgn. The Daily Mail gav hende en pris på £10.000. 

I januar 1941 forsvandt hun over Themsen på en mission.

Eksterne henvisninger 

Personer fra England
Omkomne ved flyulykker
983

Se også 983 (tal)

Begivenheder 
 Svend Tveskæg erobrer en borg nord for Ejderen fra tyskerne.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

83
982

Se også 982 (tal)

Begivenheder 
 Vikingerne afbrænder London
 Erik den Røde udforsker Grønland

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

82
934

Se også 934 (tal)

Begivenheder 
 Den tyske kong Henrik Fuglefænger overvinder den danske konge Knud (Chnuba, Gnupa), og tvinger ham til at blive døbt og danerne til at betale skat.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

34
965

Se også 965 (tal)

Begivenheder 
 Kejser Otto I fritager den danske kirke i Slesvig / Hedeby, Ribe og Århus for skat og arbejde.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

65
968

Se også 968 (tal)

Begivenheder 
 Dannevirke udbygges.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

68
974

Se også 974 (tal)

Begivenheder 
 Danevirke angribes af Otto 2’s tropper og mindst en af portene stormes med held. Udfaldet har uheldige konsekvenser for kong Harald. Hedeby besættes af tyskerne.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

74
966

Se også 966 (tal)

Begivenheder 

 Ifølge Adam af Bremen skal den tyske kong Otto havde foretaget et togt op i Jylland og ved et efterfølgende slag med kong Harald have vundet over denne og tvunget Harald til at indføre kristendommen hos danerne: "Harald selv modtog straks efter dåben sammen med sin hustru Gunhild og deres lille søn, som vor konge stod fadder til og døbte Svein Otto. Ved samme lejlighed blev den del af danernes land, som ligger på denne side af havet og af den lokale befolkning selv kaldes Judland, opdelt i tre bispedømmer og lagt ind under bispesædet i Hammaburg." Samme oplyser imidlertid i afsnit 33: "I det Herrens år 966 omvendte en mand ved navn Poppo danerne til troen. Han bar i overværelse af vidner et stykke hvidglødende jern, der havde form af en handske, uden at blive skadet. Kong Harald, som så dette, opgav sin afgudsdyrkelse og lod sig med hele sit folk omvende til den sande gudsdyrkelse. Poppo blev forfremmet til biskop."
 Sanahin klosteret grundlægges i Armenien.

Litteratur 
 Adam af Bremens krønike (oversat og kommenteret af Allan A. Lund); Wormanium 2000; 
 Aksel E. Christensen: Vikingetidens Danmark paa oldhistorisk baggrund; 2. udgave; Akademisk Forlag, Universitetsforlaget i København 1977;

Eksterne henvisninger

Noter 

66